הוועדה המיוחדת לזכויות הילד, כנסת 17, פרוטוקול מספר 86, 2008-06-15 00:00

ועדת משנה של ועדת העבודה והרווחה לרפורמה בבריאות הנפש: מה קורה כאשר ילד שנולד זקוק לטיפול פסיכולוגי עמוק?

פרופ' אברהם רישפון, רופא מחוז צפון, משרד הבריאות: בנפת חיפה , בתוך תחנות טיפות חלב יושבים אנשי מקצוע (פסיכולוגים, התפתחותיים וקליניים, עובדים סוציאליים ומטפלים באומנויות) והטיפול עמוק ככל שצריך, נעשה כל כולו במסגרת תחנות טיפות החלב.

רעיה אבימאיר-פת, סגנית מנהלת התחנה: למה ילדים לא מגיעים לטיפול?

רעיה אבימאיר-פת, סגנית מנהלת התחנה: להורים קשה מאוד להביא ילד למקום עם סטיגמה,כמו התחנות לבריאות הנפש, לכן קל להם יותר להגיע לטיפות החלב.

בברלי רובין, עו"ס ראשית של התחנה: אנו מצויים בקשרים עם לשכות הרווחה עבור ילדים רב בעייתיים.

בברלי רובין, עו"ס ראשית של התחנה: עכשיו בקריות יש למעלה מ- 100 משפחות שמחכות לטיפול.

בברלי רובין, עו"ס ראשית של התחנה: ההמתנה יכולה להגיע עד מקסימום 10 חודשים.

בברלי רובין, עו"ס ראשית של התחנה: לכן, מנסים לתאם יותר, ליצור קשר ראשוני עם המשפחה ולתת מענה ראשוני כאשר יש פחות דחיפות בטיפול.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: כשמאבחנים ילד והוא נמצא בהמתנה מספר חודשים, זה לא מצב אידיאלי.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: אך מה לגבי ילד שבכלל לא מגיע לטיפול, זאת האוכלוסייה הכי בסיכון- מה אתם עושים?

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: דר' חנה קמינר, מנהלת התחנה לטיפול פסיכולוגי התפתחותי בחיפה: עצם העובדה שאנו נמצאים בטיפות החלב אנו יכולים לאתר בצורה יעילה ביותר.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: כמעט כל ילד מגיע לטיפת חלב לקבלת חיסונים, והאחיות יכולות להפנות אלינו ילדים שבסיכון.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: גם באוכלוסייה הערבית, יש לנו פסיכולוגיים דוברי ערבית שיושבים שם.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: יש פרויקט שיקום שכונות שמתקצב טיפולים רגשיים לאוכלוסיות החלשות ביותר.

נאג'לה אסמר, פסיכולוגית במגזר הערבי: שכונת חליסה היא שכונה מאוד קשה במגזר הערבי.

נאג'לה אסמר, פסיכולוגית במגזר הערבי: התחלנו כל מיני תוכניות כדי להביא אותם לתחנות.

נאג'לה אסמר, פסיכולוגית במגזר הערבי: סוג הטיפול מאוד שונה בגלל רב הבעייתיות של המשפחות.

נאג'לה אסמר, פסיכולוגית במגזר הערבי: נעשות במקום זה קבוצות אמהות שהיחסים עם הילדים בסיכון גבוה.

נאג'לה אסמר, פסיכולוגית במגזר הערבי: הייתה קבוצת אבות בניסיון לקרב בינם לילדים.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: תקציבי שיקום שכונות יכולים להיפסק מהיום למחר- זה מדאיג.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: מה קורה עם השירותים האחרים הפרה- רפואיים?

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: דר' חנה קמינר, מנהלת התחנה לטיפול פסיכולוגי התפתחותי בחיפה: התמחות התחנה שלנו היא בטיפול הפסיכולוגי הממוקד.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: היום ידוע ממחקרים כי ללא טיפול רגשי כל טיפול פרה- רפואי אחר לא יעזור.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: הגענו עכשיו לאוכלוסייה נוספת דרך מעונות יום רב תכליתיים של משרד הרווחה בעקבות מלחמת לבנון.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: אך אנו לא מצליחים להגיע לכולם.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: הטיפולים הפרה רפואיים מתקבלים הן במכונים של התפתחות הילד והן בגנים הטיפוליים שאנחנו נותנים להם חסות מקצועית.

מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: ברוב הארץ, תור המתנה לילד עם בעיות קשב וריכוז הוא כמעט שנה- וזאת אחרי האבחון שלו.

מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: גב' מיכל שמש, פסיכולוגית התפתחותית ומרכזת גיל הרך במחוז הצפון, משרד החינוך: משרד החינוך מקבל תקציב על פי החלטות ועדות השמה.

מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: אך כל נושא של מענה רגשי אינו מטופל ואינו מתוקצב במשרד החינוך.

מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: לכן, אנו מפנים מקרים לתחנה.

מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: בשפ"ח אנו נמצאים בתקינה של 40% ביחס לצרכים.

מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: ואין מענה לאוכלוסיה גדולה בעיקר במעונות רב תכליתיים.

מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: דר' חנה קמינר, מנהלת התחנה לטיפול פסיכולוגי התפתחותי בחיפה: באשר לקוד Z שמדבר על ילדים הסובלים מקשיים עקב הפרעה ביחסי הורה-ילד, התעללות מינית, התעללות פיזית וכו'.

מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: כ- 800 ילדים מופנים לתחנה מדי שנה בגילאים לידה עד שש.

מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: 90% מהם מאובחנים על ידי קוד z (ילדים בגיל הרך עם בעיות רגשיות).

מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: במסגרת הרפורמה, כל הילדים האלה לא יקבלו טיפול ע"י קופות החולים, והמחשבה שמשרד הרווחה ימלא את החסר הוא אינו ריאלי כי לעובדים סוציאליים בקהילה אין כלל את ההכשרה והכלים שנחוצים לטיפול בילדים אלה.

צבי גיל, פסיכולוג קליני: לפי קוד z, ילד שלא פיתח סימפטומים בעקבות התעללות מינית לא יקבל טיפול.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: בגיל הזה הסימפטומים מאוד לא ברורים והתנהגותיות שאין להם קטלוג של פסיכיאטריה.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: לכן תחום המניעה כ"כ חשוב.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: יש הצעת חוק של ח"כ לימור לבנת ושלי שמחייבת טיפול פסיכולוגי לכל ילד שנפגע מינית.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: נכון שיש פיילוט אך לדעתנו זה לא מספיק.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: רונית אברך, אחות אחראית על הקשר בין התחנה לטיפול פסיכולוגי התפתחותי וטיפות החלב: חוץ מלבצע אבחון לילד, חשוב להגיד שההורים לא יביאו את הילד לתחנה לבריאות הנפש בגלל הסטיגמה וחייבים למצוא פתרון לזה.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: דר' חנה קמינר, מנהלת התחנה לטיפול פסיכולוגי התפתחותי בחיפה: עקב הרפורמה, כל תינוק שיצטרך טיפול פסיכיאטרי יהיה מחויב לעבור דרך דלתו של הפסיכיאטר של קופת חולים, ורוב האוכלוסייה, אוכלוסיית מצוקה שבקושי ניידת ומפחדת מסטיגמה לא תעשה את הצעד הזה.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: דר' דוד ירון, ממונה בריאות הנפש מחוז צפון, קופ"ח מאוחדת: לדיכאון אחרי לידה יקבלו מענה מיידי.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: כ- 30 פסיכיאטרים בקופה מהמרכז לצפון.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: כ- 300 פסיכולוגים שעובדים איתנו בהשתתפות החבר בסה"כ של 190 ₪.

מר עזר פישלר, אב: אב לתינוק שהיה בן 8 חודשים במלחמת לבנון השנייה- הילד התעורר בעקבות מטר טילים אדיר.

מר עזר פישלר, אב: באותו יום, התינוק הפסיק לזחול, חזר לינוק ,הפסיק לאכול, הפסיק לדבר לא ישן היה בבכי מתמשך.

מר עזר פישלר, אב: כל הגורמים שפנינו אליהם שלחו אותנו הביתה וקבעו שאין לילד כלום, כולל רופא קופת החולים.

מר עזר פישלר, אב: הילד היה במצב טראומטי .

מר עזר פישלר, אב: עד שפנינו לדר' קמינר.

מר עזר פישלר, אב: אנחנו מקבלים את הטיפול בטיפת חלב שבקריית חיים ע"י פסיכולוגית ומרפאים פרה-רפואיים.

מר עזר פישלר, אב: יש לנו מזל שעשינו את המהלך הזה.

מר עזר פישלר, אב: אחרי חודשים של טיפול הילד חזר להיות ילד רגיל.

מר עזר פישלר, אב: ישנם עוד מאות ילדים במצב דומה.

מר עזר פישלר, אב: אני מוכן להיות שותף לצוות שימצא פתרון לכל הילדים שסובלים ואין להם הורים שיכולים להרשות לעצמם טיפול פרטי.

מר עזר פישלר, אב: דר' חנה קמינר, מנהלת התחנה לטיפול פסיכולוגי התפתחותי בחיפה: העובדה שיש מקום כזה הנותן מענה לכלל האוכלוסייה, שיוזם פרויקטים, שמעסיק 60 עובדים על 7.5 תקנים, שמקצועי ביותר ומכשיר אנשי מקצועי מהאוניברסיטה (סטודנטים) ומהשדה, אסור לסגור אותו – קופות חולים אינן יכולות לתת מענה כזה – היות והן מתמקדות בחולי ולא בבריאות, במניעה ובעבודה הקהילתית.

מר עזר פישלר, אב: ח"כ רן כהן, יו"ר ועדת משנה של ועדת העבודה והרווחה לרפורמה בבריאות הנפש: שיהיה ברור לכם, הממשלה הולכת על הרפורמה בבריאות הנפש ומבטיחה תוספת תקציב ליישום הרפורמה.

מר עזר פישלר, אב: אך בינתיים, היא מייבשת את התחנות.

מר עזר פישלר, אב: אני בדילמה איך להמשיך את הרפורמה למרות שהיא מחסלת את הרפורמה לשיקום פגועי נפש בקהילה.

מר עזר פישלר, אב: ניסיתי לפצל את החוק- הגשנו את הצעת הרפורמה כהצעה פרטית.

מר עזר פישלר, אב: הממשלה התנגדה להצעת החוק שלי למרות שהיא מילה במילה דומה להצעה הפרטית שלי.

מר עזר פישלר, אב: אולי אקדם את הרפורמה אך אוציא את נושא המניעה והאיתור בגיל הרך.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: צבירת הניסיון והשיטות שפיתחתם הם המענה האמיתי לאבחון ואיתור בגיל הרך.

נאדיה חילו, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד: מודל כזה צריך להיות כלול בתוך הרפורמה- ננהל את המלחמה בכנסת.

מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: אם יוציאו את הגיל הרך, יסגרו את התחנה של קופ"ח כללית ברמת חן, שהיא תחנה נהדרת.

מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: דר' חנה קמינר, מנהלת התחנה לטיפול פסיכולוגי התפתחותי בחיפה: יש לנו עדיין מקרים של חרדה שלאחר המלחמה.

מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: 10%-15% מהילדים נשארים עם פוסט- טראומה.

מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: קיימת תוכנית להקים יחידות לגיל הרך מפוזרות כמו זו שקיימת בטבעון שלא היה שם שום מענה.

מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: כך גם בשכונת ויז'ניץ (שכונה חרדית).

מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: המדינה צריכה להבין כמה חסכוני למשק להשקיע בגיל הרך.

מיריי דנון, פסיכולוגית ראשית, קופ"ח כללית: הבנק העולמי הוציא נתון שאומר כי על השקעה של דולר אחד בגיל הרך המדינה תחסוך בין 8-14 דולרים בגיל מבוגר.

חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: רוב הפסיכולוגים שגייסנו במכבי הם פסיכולוגים לילדים.

חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: התחנה שאנחנו עומדים להקים בראשון לציון זה תחנה לילד ונוער.

חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: לשירות כזה חוברים הרבה מאוד מרכיבים כדי שהוא יפעל כמו שהוא פועל היום.

חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: ח"כ רן כהן, יו"ר ועדת משנה של ועדת העבודה והרווחה לרפורמה בבריאות הנפש: אם הרפורמה תעבור, כל הנטל יעבור לקופות החולים.

חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: איך תתמודדו עם זה?

חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: המצב היום גרוע וצריך לשאול את עצמנו מה עדיף?

חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: צריך למצוא פתרון באמצע ואין ספק שלא נוכל להגיע לשירות הנפלא שרואים פה.

חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: ח"כ רן כהן, יו"ר ועדת משנה של ועדת העבודה והרווחה לרפורמה בבריאות הנפש:

חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: אפשר לבקש מהקופות שייקנו את השירותים מהתחנות.

חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: אמרו לי שזאת כוונתם.

חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: העלות של תחנה כמו זו בתקציב משרד הבריאות הוא בסך הכול כמיליון ₪ לשנה.

חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: אם אצליח לדאוג שברפורמה ייכלל נושא המניעה ולהוכיח לקופות החולים שזהו אינטרס שלהן מבחינה כלכלית.

חיותה מאיר, עו"ס קופ"ח מכבי: צריך לכלול ברפורמה: