ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 200, 2008-06-03 09:45

מיכאל נודלמן: אני פותח את הישיבה השנייה של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

מיכאל נודלמן: אתם יודעים שבכנסת יש שדולות שונות, ביניהן שדולת העלייה ממדינות המערב.

מיכאל נודלמן: ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות עוסקת בעלייה מכל המדינות והיום אנחנו רוצים לדבר על העלייה ממדינות המערב.

מיכאל נודלמן: יש לנו נייר שקיבלנו ממרכז המידע והמחקר של הכנסת ובו נקוב מספר מאוד מעניין.

מיכאל נודלמן: משנת 1990 ועד היום עלו לארץ 100 אלף עולים ממדינות המערב, מספר שלא היה ידוע לי.

מיכאל נודלמן: זה מספר גבוה וזה אומר שאנחנו צריכים לעבוד במערב כפי שעבדנו במזרח.

מיכאל נודלמן: הסוכנות עושה עבודה גדולה וכן פועל שם ארגון נפש לנפש שעובד בקנדה, בארצות הברית ובאנגליה.

מיכאל נודלמן: היום נרצה לשמוע מה הכיוונים, מה התחזיות, מה חסר ומה צריך לעשות.

מיכאל נודלמן: ברור שלשכנע יהודי לעלות לארץ מהמדינות בשמן נקבתי, יותר קשה מאשר לעשות עבודה בברית המועצות לשעבר כי כאן המצב הכלכלי לא היה כל כך טוב ואנשים גרו תחת שלטון דיקטטורי, פתאום נפל מסך הברזל ואפילו לא צריך היה לשכנע אותם לעלות לישראל.

מיכאל נודלמן: עכשיו המצב קצת השתנה.

מיכאל נודלמן: כל הכבוד לאלה שעובדים גם במדינות המערב כדי לשכנע את היהודים לעלות לישראל.

משה ויגדור: הנושא הזה הוא באמת נושא חשוב.

משה ויגדור: כאשר אנחנו מדברים על עלייה ממדינות המערב משם עלו למעלה מ-100 אלף באותן שנים, אנחנו מדברים על צפון אמריקה ולזה אני תכף אתייחס בנפרד כי ללא ספק הכניסה של "נפש בנפש" נתנה קצת רוח גבית חזקה גם לעלייה מצפון אמריקה.

משה ויגדור: בצרפת יש לנו שיתוף פעולה עם עמי שעושה יופי של עבודה וגם זה מאוד מחזק וזה מאוד טוב, למרות שבצרפת אנחנו מודאגים משום שיש היום קצת ירידה בהתעניינות בעלייה מצרפת כי יש התייצבות במצב הפוליטי והדברים האלה קשורים.

משה ויגדור: סרקוזי נותן לכולם תחושת ביטחון, כך שכרגע מתוך 3,000 שהיו לנו במספרים המקובלים, אנחנו צופים השנה 2,700 ואולי 2,800 אבל זה פחות או יותר מה שיש.

משה ויגדור: בבריטניה המצב די יציב ועל פני השנים האחרונות מדובר ב-500 עולים בשנה, ב-550 בשנה, בשנה שעברה הגיעו 600 עולים.

משה ויגדור: באנגליה יש קהילה מאוד חמה לישראל ואין כמעט צעיר שלא מגיע לכאן לסיור במימון של הקהילה.

מיכאל נודלמן: בשנה שעברה שם היה שיא האנטישמיות.

משה ויגדור: נכון.

משה ויגדור: היו הרבה מקרים של אנטישמיות.

משה ויגדור: לצערנו אנטישמיות יש כמעט בכל מקום בעולם, גם בארצות-הברית למרות שלא מדברים על זה הרבה.

משה ויגדור: אנחנו מקבלים פעם בשבוע דוח של חדר המצב שלנו של הביטחון שמפרסם פעם בשבוע ואין שבוע שאין בו לפחות 15-20 אירועים אנטישמיים די בולטים ברחבי העולם במקומות שונים.

משה ויגדור: אכן זה משתנה ממקום למקום לפי מועד, אבל זה לא דווקא במקומות המסורתיים שאנחנו רגילים אלא הרבה פעמים גם במקומות שלא היינו מצפים לראות שם.

משה ויגדור: בכל מקרה, אנחנו מדברים היום על המשך מאמץ במערב כאשר המאמץ שלנו הוא קודם כל באמצעות תוכניות תגלית, מסע וצעירים.

משה ויגדור: הרבה מאוד התמקדות בקהילות של צעירים כדי להביא אותם לארץ, ועבודה משותפת עם הארגונים שנמצאים ועובדים בכל מקום שהוא.

משה ויגדור: כמו שאמרתי בישיבה הקודמת, "נפש בנפש" בצפון אמריקה ככלל, ועם עמי בצרפת, והזכרתי קודם בכמה מלים שלמשל עכשיו בדרום אפריקה יש התעוררות, באוסטרליה יש מאמץ וגם משם יש זרם עלייה, אמנם לא גדול, שזורם כל הזמן.

משה ויגדור: זאת אומרת, יש לנו כל הזמן מאמץ ואתגר להביא עוד תושבים שבאים מהמערב.

משה ויגדור: בדרך כלל מדובר באנשים מבוססים אבל הם צריכים גם עזרה ודחיפה, והסיוע הכספי שניתן על ידי גורמים שונים – אם זה עמי בצרפת או "נפש בנפש" בצפון אמריקה – מאוד עוזר להם לקבל החלטה.

משה ויגדור: יש אנשים שאני יודע שהיו עולים אבל הסיוע הזה עזר להם לקבל החלטה לעלות עכשיו ולא להמתין ולכן הוא חשוב מאוד.

משה ויגדור: אני רוצה לציין שוב שהנושא הזה של העלייה מהמערב, יש לו חשיבות עצומה.

משה ויגדור: אגב, גם הגבולות של מערב-מזרח די מיטשטשים.

משה ויגדור: אוקראינה היום, לא ברור אם זה מזרח או מערב, הארצות הבלטיות הן בטח היום במערב והן גם חלק מהאיחוד האירופי.

משה ויגדור: פולין, בולגריה שיש לנו שם פעילות עצומה, הן כבר לא בדיוק מזרח אלא הן יותר מערב והן כולן חלק מהאיחוד האירופי.

משה ויגדור: זאת אומרת, הגבולות מאוד מיטשטשים לגבי מה זה מזרח ומערב ובעצם היום הכלים המודרניים של עלייה מהמערב צריכים להיות גם מנותבים לכלים של עלייה מהמזרח.

משה ויגדור: מה שמאוד חשוב זאת הטכנולוגיה.

משה ויגדור: הטכנולוגיה מאוד עוזרת לעלייה מהמערב.

משה ויגדור: בדרך כלל המערב מאוד מודע לכלים טכנולוגיים, לאינטרנט, הרבה מאוד פניות דרך האינטרנט, דרך הגלובל, וכאן אין ספק – ודני ידבר על מה שהם עושים – ש"נפש בנפש" עשו כאן פריצת דרך.

משה ויגדור: גם הסוכנות לאחרונה אחרי שהקימה את הגלובל שלה הגיעה למצב בו יש כלים טכנולוגיים לקדם את האפשרויות האלה ואני חושב שצריך להמשיך בכיוון הזה ולחפש כל כלי אפשרי כדי להביא יותר צעירים מהמערב, והדגש הוא ללא ספק על צעירים, ולסייע להם להיקלט בארץ.

דניאל אוברמן: אני רוצה להודות לוועדה על המאמץ שהיא עושה עד היום בטיפול בהרבה מאוד נושאים אבל בעיקר על כך שעכשיו נותנים התייחסות מאוד ממוקדת בנושא של העלייה מהמערב, במיוחד מצפון אמריקה.

דניאל אוברמן: צפון אמריקה היום מכילה את האוכלוסייה הגדולה ביותר של יהודים בעולם, מחוץ למדינת ישראל.

דניאל אוברמן: העתיד שלנו הוא בעליית יהודי צפון אמריקה.

דניאל אוברמן: במקור אני מאוסטרליה ואני יכול לומר שמדובר בקהילה אחרת.

מיכאל נודלמן: באוסטרליה יש קהילה קטנה.

דניאל אוברמן: קהילה קטנה, 120 אלף יהודים.

דניאל אוברמן: לגבי צפון אמריקה היום בנינו מודל שהוקם ב-2002 והמודל שונה מההתייחסות לעלייה שהייתה בעבר, עלייה מארצות מצוקה או ממזרח אירופה.

דניאל אוברמן: המודל שבנינו שהונהג על ידי טוני גלברד נקרא הצלחה מביאה הצלחה.

דניאל אוברמן: היושב-ראש הזכיר לפני כן את הקושי לשכנע יהודים לעלות.

דניאל אוברמן: המודל שבנינו אומר שאנחנו לא צריכים לשכנע יהודים לעלות, זה לא התפקיד של "נפש בנפש", אלא מי שישכנע את היהודים לעלות הם אלו שנמצאים כאן בארץ, העולים שעלו לכאן ומרוצים.

דניאל אוברמן: אם אנחנו משקיעים מאמצים גדולים באלו שנמצאים כאן ואם הם מרוצים ומדווחים לחברים שלהם שטוב בארץ, אנשים עולים.

דניאל אוברמן: אני חייב לציין בברכה את המאמצים של מסע ותגלית שחלק גדול מאוד של רווקים שעולים הם בוגרים של תוכניות אלו.

דניאל אוברמן: אנחנו בארגון שלנו לא במצב של חינוך לעלייה.

דניאל אוברמן: הגופים האלו של מסע ותגלית מביאים את האנשים לכאן, נותנים את החינוך, מדליקים את האש הציונית בתוכם ואנחנו הגדרנו את יעד הציבור שלנו יהודים שהיו כאן בביקור בתוכניות, שהיו במטוס בחזרה לארצות-הברית עם דמעות בעיניים.

דניאל אוברמן: זה קהל היעד שלנו.

דניאל אוברמן: זה לא ציבור שאני צריך לשכנע אותו לעלות אלא זה ציבור שאני צריך לומר לו שעלייה היא אפשרית עבורו, שיש לנו פתרון תעסוקה עבורו, יש לנו פתרונות מבחינת הקהילה, בתי ספר, מגורים וכולי.

דניאל אוברמן: אני לא צריך ללכת במקרה הזה למאמץ חינוכי.

דניאל אוברמן: הציבור הזה הוא ענק.

דניאל אוברמן: אנחנו היום מקבלים כ-150 פניות בשבוע ממשפחות או אנשים שמזכירים את המילה עלייה והתפקיד של "נפש בנפש" הוא להפוך את האנשים הללו לעולים בפועל.

דניאל אוברמן: יש לנו לוח על המחשב – ואני מזמין אתכם לבוא ולראות – שמראה שבין אלו שפונים אלינו ואלה שעולים בפועל, המספר עומד על 48 אחוזים.

דניאל אוברמן: היעד של הארגון שלנו הוא להביא את מספר העולים ל-58 אחוזים כאשר מדובר במאות אלפי אנשים.

דניאל אוברמן: עוד נתון שלא בא לידי ביטוי בדוח הזה הוא כמה אנשים נשארים בארץ.

דניאל אוברמן: היושב-ראש ציין שעלו 100 אלף יהודים בשנים האחרונות מארצות המערב, אבל לא פחות משמעותי זה שמאז אנחנו נכנסנו לתחום, השקענו הרבה בקליטה בשיתוף פעולה עם משרד הקליטה, האחוזים של האנשים שנשארים בארץ אחרי עלייתם הם בסביבות ה-99 אחוזים.

דניאל אוברמן: זה נתון ללא תקדים באוכלוסייה שמהגרת מארץ אחת לשנייה ואנחנו עוסקים בנושא העלייה משנת 2002, כך שזה כבר טווח זמן שניתן למדוד את אחוזי ההצלחה.

דניאל אוברמן: מנכ"ל הסוכנות הזכיר את הנושא של הרווקים, אוכלוסייה שלדעתנו היא אולי החשובה ביותר מבחינת הפוטנציאל.

דניאל אוברמן: יחסית קל להם לקבל החלטה לעלות ארצה ואנחנו פתחנו תוכנית מול בוגרי מסע ובוגרי תגלית שיקבלו מאתנו מענקים מועדפים אם הם עולים ארצה בשנת ה-60 של המדינה.

דניאל אוברמן: זאת תוכנית שמתפרסמת עכשיו דרך האינטרנט – יש לנו מומחים בתחום הזה – וההיענות היא עצומה.

דניאל אוברמן: כלומר, לא צריך לשכנע את הצעירים האלה לעלות, אלא צריך לתת להם קצת כסף לשכור דירה או להיכנס בשותפות לדירה עם מישהו אחר, ואז הם באים ואז הם נכנסים למערך של לימודים לתואר שני שמשרד הקליטה והסוכנות מממנים דרך מינהל הסטודנטים או שהם מוצאים עבודה.

דניאל אוברמן: 80 אחוז מהעולים מצפון אמריקה מגיעים ללא מקום עבודה ולא הסדירו מראש מקום עבודה.

דניאל אוברמן: , אלה אנשים אמיצים.

דניאל אוברמן: לעזוב את ארצות הברית ולבוא לכאן לחפש עבודה, אלה אנשים עם ערכים, אנשים שלא בורחים משום דבר אלא באים לכאן מטעמים ציוניים בלבד.

דניאל אוברמן: אנחנו עוקבים אחרי האנשים הללו ושומרים אתם על קשר רצוף במשך השנים הראשונות שלהם בארץ.

דניאל אוברמן: יש לנו מחלקת תעסוקה.

דניאל אוברמן: הנתונים שלנו מראים שאחרי השנה הראשונה בארץ, מעל 90 אחוזים מהמשפחות יש להן מפרנס אחד או יותר בתוך המשפחה.

דניאל אוברמן: אנחנו מודיעים לאנשים שהמשרה הראשונה שלהם היא לא תמיד בגדר החלום שלהם אלא בדרך כלל זאת המשרה השנייה או השלישית ולכן אנחנו נמצאים שם כדי לעזור להם למצוא את המשרה השנייה והשלישית.

דניאל אוברמן: התחלנו השנה בתוכנית להביא רופאים מצפון אמריקה.

דניאל אוברמן: הרופאים מצפון אמריקה, לא כמו אלו שעולים מדרום אמריקה וממזרח אירופה, יחסית המגעים מול משרד הבריאות והרשויות לגבי רישוי לא נוראים והם מסתדרים עם זה.

דניאל אוברמן: יש הרבה אפשרויות להכנה.

דניאל אוברמן: התואר שלהם כרופאים בדרך כלל מוכר מהר מאוד, יחסית, על ידי משרד הבריאות.

דניאל אוברמן: אלו שהם מומחים, יכולים לקבל תשובה מראש, לפני שהם עולים, כמה זמן הסתכלות הם יצטרכו לעשות על מנת שהמומחיות שלהם תוכר בארץ.

דניאל אוברמן: בדרך כלל ההליך הוא לא רע.

דניאל אוברמן: זיהינו בשיתוף פעולה עם משרד הקליטה צורך להביא רופאים נוספים ארצה בגלל שהרופאים שעלו בעשור האחרון ממזרח אירופה נכנסו לגיל פרישה ואין מספיק בתי ספר לרפואה בארץ.

דניאל אוברמן: המקור הזמין של הרופאים הוא בצפון אמריקה ולכן עשינו תוכנית גם בנושא הזה.

מיכאל נודלמן: 35 אחוזים עובדים במשרד הבריאות כאשר מדובר ברופאים עולים מכל המדינות.

דניאל אוברמן: נכון.

מיכאל נודלמן: זה אחוז גבוה כי במשרדים אחרים, אם יש שני אחוזים, זה כבר משהו.

דניאל אוברמן: נכון.

דניאל אוברמן: יש עוד מגמה שאנחנו רואים עכשיו, כפי שציין מנכ"ל הסוכנות.

דניאל אוברמן: התנודות של המטבע האמריקאי מאוד משפיעות על מחירי הנדל"ן בארץ.

דניאל אוברמן: רוב העולים מצפון אמריקה מגיעים ארצה ובסופו של דבר הם מתגוררים בירושלים, בית שמש, רמת בית שמש, מודיעין, כפר סבא, רעננה, נתניה.

דניאל אוברמן: כמעט ולא מגיעים לנגב ומעט מאוד מגיעים לצפון.

דניאל אוברמן: במודיעין התקיימה ישיבת חירום של התושבים כי אחד מהבתים שם נמכר במיליון דולר.

דניאל אוברמן: אנחנו רוצים למנף את זה ויש לנו עכשיו תוכנית כאשר אנחנו במגע עם משרד הקליטה על מנת לבנות קהילה בגליל, ואני די בטוח ששר הקליטה, שהוא גם השר לטיפול בנגב ובגליל, ישמח על כך.

דניאל אוברמן: אנחנו חייבים למצוא פתרונות דיור לעולים מהמערב.

דניאל אוברמן: זה ציבור שהמקום צריך להיות מאוד אטרקטיבי עבורו ולכן צריך לבנות את המקום כמו שצריך.

דניאל אוברמן: בסך הכל יש עכשיו הזדמנות למצוא מקומות חדשים בארץ.

דניאל אוברמן: תעסוקה בצפון יש עבור האמריקאים.

דניאל אוברמן: בחיפה יש מפעלים ובכלל בצפון לא חסרה תעסוקה, אבל אנשים לא עוברים לשם בגלל שפתרונות המגורים לא לטעמם כרגע ואנחנו מנסים לשנות את זה.

דניאל אוברמן: יש עוד מספר תוכניות שיכולתי לפרט אבל בסך הכל אומר שאנחנו מאוד אופטימיים לגבי העלייה מצפון אמריקה.

דניאל אוברמן: ההתעניינות היא רבה אבל המחסום העיקרי כרגע הוא תקציבי.

דניאל אוברמן: אנשים שמגיעים באמצעותנו, כ-70 אחוזים מהם מבקשים מאתנו עזרה כספית ואנחנו אכן נותנים מענקים אבל יש לנו רשימת המתנה של כמה אלפי אנשים שאם היו לנו את האמצעים, יכולנו לעזור להם.

דניאל אוברמן: אנחנו עובדים גם מול תורמים וגם מול משרדי הממשלה על מנת לפתור את הדבר הזה.

מיכאל נודלמן: מה גודל הארגון שלכם?

מיכאל נודלמן: כמה אנשים יש לכם?

דניאל אוברמן: אנחנו 60 אנשים.

דניאל אוברמן: אנחנו מלווים את האדם מהשלב שהוא שוקל לעשות עלייה, כשהוא בוגר תוכנית מסע או תגלית או דבר אחר, עד שהוא משתקע בארץ שנים.

דניאל אוברמן: כלומר, גם כאשר הוא מחפש את המשרה השנייה והשלישית שלו הוא יבוא אלינו.

דניאל אוברמן: אנחנו מלווים את המשפחות, עושים הרבה פעילויות בארץ, יש לנו בשנה כ-180 אירועים חברתיים בנושא של גיבוש חברתי.

דניאל אוברמן: האנשים האלה לא מגיעים לרוב למרכזי קליטה אלא הם נכנסים ישר לקהילות, עדיין הם צריכים את הגיבוש החברתי ואת זה אנחנו עושים באמצעות פעילות חברתית רבה גם עבור רווקים וגם עבור משפחות.

סופה לנדבר: איזו פעילות אתם עושים?

דניאל אוברמן: החל מסמינרים לנשים שבעליהן נוסעים הלוך וחזור לארצות-הברית.

דניאל אוברמן: יש לנו קבוצת תמיכה עבורן, עד למסיבות קיץ על חוף הים עבור הרווקים.

דניאל אוברמן: אני רוצה לציין את ההתפלגות הדמוגרפית של העולים.

דניאל אוברמן: כ-70 אחוזים מהמשפחות שמגיעות מצפון אמריקה מגדירות את עצמן כדתיות.

דניאל אוברמן: 30 אחוזים הם קונסרבטיבים, רפורמים או אין להם השתייכות.

דניאל אוברמן: אצל הרווקים זה כמעט יחס הפוך – 65 אחוזים מהרווקים אינם מגדירים את עצמם כדתיים וכמעט כולם עוברים לתל-אביב, ו-35 אחוזים שהם דתיים עוברים כמעט כולם לירושלים.

דניאל אוברמן: זאת מגמה מאוד מעניינת.

מיכאל נודלמן: מה הקשר בין הסוכנות לבין "נפש בנפש"?

משה ויגדור: אנחנו עובדים עם "נפש בנפש" ומעריכים את מה שהם עושים.

משה ויגדור: לכל גוף יש את היתרונות שלו.

משה ויגדור: לנו יש את היתרונות של הפריסה ושל הגודל ולהם יש את היתרונות שהם באמת הביאו כמה שיטות מאוד זריזות וטובות.

משה ויגדור: אנחנו עכשיו נמצאים בתהליך שבו אנחנו משפרים את צורת העבודה.

משה ויגדור: אנחנו משתתפים במימון של חלק מהפעילויות של "נפש בנפש".

משה ויגדור: אנחנו משלמים כמובן את הטיסות וזאת האחריות שלנו.

משה ויגדור: אנחנו משלמים גם סכומים נוספים.

משה ויגדור: כמו שאמרתי, אנחנו נמצאים עכשיו בתהליך.

מיכאל נודלמן: אתם בשטח שם ואתם יכולים לעזור להם.

משה ויגדור: אנחנו גם עובדים אתם בשטח.

משה ויגדור: השליחים שלנו ומאגר המידע שלנו פתוח בפניהם והם נכנסים למאגרי המידע שלנו באופן חופשי, יש להם כרטיס עם קוד והם יכולים להיכנס ולראות מה קורה, ושיתוף הפעולה הזה חשוב מאוד והוא חשוב עבור העולים.

חנוך צמיר: התקציב שממשלת ישראל העמידה לרשות ארגונים מהסוג של "נפש בנפש", אני מתכוון גם לעמי שעובד בצרפת, עד שנת התקציב 2008 היה באחריות משרד ראש הממשלה והחל משנת התקציב הנוכחית הוא עבר למשרדנו.

חנוך צמיר: כך שמטבע הדברים הקשר מתחיל להתהדק בצורה טובה מאוד ואני מקווה שהוא ישתפר.

חנוך צמיר: אני חושב שזאת הזדמנות אמיתית לראות את כל רצף הקליטה.

חנוך צמיר: זאת אומרת, לנסות ולתכנן מהלכי קליטה שלוקחים בחשבון את כל ההשתתפויות של כל הארגונים.

חנוך צמיר: אם יש דפוס של טיפול מסוים במשרד הקליטה שהוא נמשך לאורך זמן מסוים, ואם אנחנו יודעים ש"נפש בנפש" יכול להשלים למשל או לתת דברים נוספים במקביל, לראות את הכל בראייה כוללת ואז בעצם לתכנן תהליך שהוא ארוך, שהוא מנצל טוב את התקציבים העצמאיים של "נפש בנפש" ואת תקציבי הממשלה.

חנוך צמיר: העובדה שהתקציב נמצא החל מהשנה במשרדנו, אני חושב שהיא יכולה לאפשר לנו להגיע למצב הזה.

משה ויגדור: ברשותך היושב-ראש, יש כאן דילמה אחת שאי אפשר להתעלם ממנה.

משה ויגדור: הפעולה היא חשובה והיא טובה אבל יש מצב שאנחנו בעצם נותנים העדפה לעולים מצפון אמריקה.

משה ויגדור: אנחנו נותנים להם סיוע כספי מהממשלה וזה דרך משרד הקליטה וגם דרך תורמים.

משה ויגדור: משפחה שמגיעה מצפון אמריקה, מגיעה על ההתחלה כבר עם כמה אלפי דולרים ביד אבל כאשר מגיעה אותה משפחה באותו יום מקייב, היא לא תקבל את זה.

משה ויגדור: יש פה דילמה לא פשוטה כי זה גם כסף ממשלתי וגם כסף של תורמים.

משה ויגדור: זה חשוב, זה עושה, אבל אי אפשר להתעלם מהעניין.

משה ויגדור: יש מספר צעירים שהגיעו דרך "נפש בנפש" ושולבו במסגרת של עבודה משותפת שלנו אתם ונקלטו במרכז הקליטה ברעננה כי הצעירים באמת רוצים ללכת לשם.

משה ויגדור: הם הגיעו למרכז הקליטה וסיפרו שהם באו, כמה טוב, הם קיבלו סיוע וכולי, ואז קיבלנו תלונות מעולים שנמצאים באותו מרכז קליטה, כאלה שהגיעו מאמריקה הלטינית, מברזיל ומפרו, ושאלו למה הם לא מקבלים.

משה ויגדור: הם שאלו למה באותו מרכז קליטה יושב מישהו שקיבל ויושב מישהו שלא קיבל.

משה ויגדור: אני לא מדבר נגד זה, אבל אני אומר שיש כאן דילמה לא פשוטה.

חנוך צמיר: אני חושב שהדילמה הזאת היא אמיתית והיא מוכרת לכולנו.

חנוך צמיר: היא גם נכונה לגבי צרפת היום כי רוב העלייה מצרפת כך או אחרת קשורה לארגון עמי וגם הוא מעביר תקציבים תחת כותרות כאלה ואחרות לעולים מצרפת.

חנוך צמיר: השאלה היא מה עושים והאם נפסיק את זה, דבר שאין בו הגיון.

מיכאל נודלמן: לתת לאלה ולאלה.

חנוך צמיר: בעצם הקהל הגדול מברית המועצות לשעבר לא נהנה מזה.

חנוך צמיר: בכל השיחות היו לי כך ואחרת עם מי שהם נציגי הקהילה, אני אמרתי כל הזמן שהלוואי ויקום דבר דומה ל"נפש בנפש" מול העלייה של ברית המועצות לשעבר.

חנוך צמיר: יש פה גם, תיאורטית כמובן, הרבה מאוד פילנתרופיה שיכולה לבוא כמו שבאה מ"נפש בנפש" ואני מניח שאם תקום תנועה מהסוג הזה של שילוב של אנשים בעלי אמצעים יוצאי ברית המועצות לשעבר, הם יעמדו בקריטריונים שממשלת ישראל מעמידה מול "נפש בנפש" ומול עמי.

חנוך צמיר: במלים אחרות, אם יקום מהלך כזה שראשיתו ביזמות של אקס אנשים מברית המועצות ונכונות לפילנתרופיה בעניין, אפשר יהיה להקים דבר דומה גם מול העלייה מברית המועצות וזה חשוב ביותר.

סופה לנדבר: איזה מענק אתם נותנים לעולה שמגיע לכאן?

דניאל אוברמן: אנחנו נותנים את המענקים על בסיס של צורך כלכלי.

דניאל אוברמן: קודם כל, 35 אחוזים מהאנשים לא מבקשים בכלל כסף מאתנו אלא רק מבקשים ליווי בהליך.

דניאל אוברמן: 70 אחוזים נוספים צריכים לתת תצהיר כספי והם מקבלים כספים כפי שנדרש.

דניאל אוברמן: לרווק זה יכול לנוע בין 1,500 דולר עד 6,000 דולר, תלוי בתורמים שלנו ובכמה כסף יש לנו בקופה, ולגבי משפחה, תלוי כמה נפשות במשפחה.

דניאל אוברמן: אנחנו לוקחים הרבה משתנים בחשבון לפני שאנחנו נותנים את המענק.

דניאל אוברמן: לדוגמה, יכולה להיות משפחה עם אותו תצהיר כספי אבל אנחנו יודעים שאחד מבני המשפחה יקבל עבודה תוך חודש והשני תוך תשעה חודשים, כך שהם לא יקבלו את אותו מענק כספי.

סופה לנדבר: המענק הזה בא כתוספת לסל הקליטה?

דניאל אוברמן: נכון.

חנוך צמיר: צריך להקים דבר דומה ליוצאי ברית המועצות.

דניאל אוברמן: אני רוצה לציין שמעל שני שליש מהתקציב שלנו בא מתורמים פרטיים שהיעד שלהם הוא להגדיל את העלייה מצפון אמריקה.

דניאל אוברמן: גם המדינה, בראשות ראש הממשלה שרון, קיבלה את ההחלטה לשתף פעולה עם המגמה הזאת.

חנוך צמיר: בתקציב משרד הקליטה יש כ-18 מיליון שקלים לשנה וזה הרבה מאוד כסף.

דניאל אוברמן: ברשותכם, עוד נתון שלא ציינתי בפניכם והוא התרומה הכלכלית שהעולים האלו מביאים למדינת ישראל.

דניאל אוברמן: מהר מאוד הם נכנסים לשוק העבודה, הם באים לכאן עם החינוך שלהם שזאת עלות לא קטנה שהושקעה בארצות הברית, הם קונים בתים ומשקיעים במשק את העסקים שלהם.

דניאל אוברמן: מהר מאוד זה מאזן מאוד חיובי מבחינת המשק הישראלי.

דניאל אוברמן: כמו כל עלייה, גם העלייה מברית המועצות, כאשר מביאים אוכלוסייה למדינת ישראל, זה דבר מבורך ולא רק מטעמים ציוניים אלא גם מטעמים כלכליים.

סופה לנדבר: היה לי מאוד נעים להשתתף בדיון שהתקיים כאן.

מיכאל נודלמן: נכון.

מיכאל נודלמן: שני הדיונים היו מעניינים.

מיכאל נודלמן: טוב שמפתחים שיטות חדשות, ארגונים חדשים וגישות חדשות על מנת להביא לכאן עולים חדשים.

מיכאל נודלמן: כאשר נכנסתי לתפקיד שלי אמרתי שאם אנחנו רוצים עלייה, אנחנו צריכים קליטה טובה כי אם תהיה קליטה טובה, לא צריך לשכנע אנשים אחרים לבוא אלא הם יגיעו לכאן.

מיכאל נודלמן: כאשר האנשים בחוץ לארץ מקבלים מכתבים ומספרים להם שאין דירות, אין עבודה, אין משכורת ואין הכנסות, הם לא ממהרים לעלות.

מיכאל נודלמן: הם לא פוחדים ממלחמות או ממצב ביטחוני אלא הם פוחדים ממצב כלכלי וממצב נפשי.

מיכאל נודלמן: העבודה שאתם עושים היא עבודה טובה מאוד.

מיכאל נודלמן: כל הכבוד.

מיכאל נודלמן: בפרוטוקול נכתוב שהוועדה תומכת בעבודת הסוכנות, בעבודת ארגון נפש לנפש, בעבודת ארגון עמי בצרפת, וקוראת לכולם לפתח את התוכניות השונות.

מיכאל נודלמן: שיתוף הפעולה בין הגורמים הללו נותן פירות ואנחנו קוראים לסוכנות ולארגונים אלה לפתח שיטות.

מיכאל נודלמן: אנחנו פונים למדינת ישראל עוד פעם ואומרים שכאשר יש קליטה טובה, תהיה גם עלייה גדולה.

מיכאל נודלמן: האם אתם צריכים משהו?

מיכאל נודלמן: האם אתם צריכים תמיכה?

דניאל אוברמן: אנחנו לא ידועים כארגון ביישן.

דניאל אוברמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: אם תצטרכו משהו, אתם תאמרו לנו.

מיכאל נודלמן: תודה רבה לכולכם ובהצלחה.