ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 590, 2008-06-04 09:00

גלעד ארדן: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: על סדר-היום הצעת החוק להגבלת עוצמת הקול בתשדירי פרסומת, בקדימונים ובשידורים אחרים (תיקוני חקיקה), התשס"ז-2007.

גלעד ארדן: בעזרת השם, אם זה יתקבל היום, זה יהיה התשס"ח-2008.

גלעד ארדן: הצעת חוק של חברי הכנסת אלי אפללו ואמנון כהן.

גלעד ארדן: חבר הכנסת אלי אפללו התנצל, מסיבות אישיות הוא לא יוכל להגיע היום.

גלעד ארדן: נקיים את הדיון עם המציע השני של הצעת החוק, חבר הכנסת כהן המכובד.

גלעד ארדן: הצעת החוק עברה בקריאה ראשונה לפני שנה כמעט, 17 ביולי 2007.

גלעד ארדן: היושב ראש הקודם, חבר הכנסת כחלון, ניהל כאן כבר דיון בהכנה לקריאה השניה והשלישית.

גלעד ארדן: קראתי את פרוטוקול הדיון הקודם, וראיתי שרצינו להתכנס סביב 28 דציבלים, עם אפשרות לעלות או לרדת.

אתי בנדלר: הנושא הזה עלה, אבל אני חושבת שלא קיבלנו תשובה חד-משמעית ש העוצמה הזאת מתאימה לכל השידורים.

גלעד ארדן: נשמע קודם כול את המציע, ולאחר מכן את משרד התקשורת ואת הרשות השניה.

גלעד ארדן: קבלתי מכתב שמשרד התקשורת לא חושב שהשר צריך להיות ממונה על העניין הזה.

גלעד ארדן: באופן אישי, נראה לי שיש נושאים שבהם משרד התקשורת אחראי על רגולציה של גופי תקשורת, גם אם הוא לא הרגולטור באופן ישיר.

גלעד ארדן: למשל, בנושא המשדרים גלי צה"ל הם לא בפיקוח ישיר של משרד התקשורת, אבל בנושאים של בעוצמות שידור של משדרים ודברים טכניים כאלו הרבה פעמים משרד התקשורת הוא בכל זאת המפקח.

גלעד ארדן: נראה לי שזה יהיה לא נכון להפריד את זה לכל גוף שידור ולמשרד הממונה עליו.

גלעד ארדן: זו דעתי, אשמע אחר כך גם את עמדתך כמובן.

גלעד ארדן: בבקשה, חבר הכנסת כהן.

אמנון כהן: תודה, אדוני היושב ראש, על קיום הדיון היום.

אמנון כהן: דנו בנושא כבר בקריאות קודמות.

אמנון כהן: אגיד בקווים כלליים על מה מדבר החוק.

אמנון כהן: החוק מדבר על כך שאם אנחנו צופים בתוכנית טלוויזיה, בזמן שעוברים לפרסומות הדציבלים של השמע הופכים להיות גבוהים יותר מהווליום של התוכנית, ואז צריך לקחת את השלט ולהנמיך את השמע, וזה מפריע מאוד.

אמנון כהן: לאחר זמן הפרסומות – שזה מעצבן מאוד – אז צריך להגביר את השמע.

אמנון כהן: הגברת הווליום היא גם קדימונים, כי אלה ערוצים מסחריים והם רוצים לעשות רייטינג לתוכניות, אבל לא על חשבון הציבור, שהוא סובל בזמנים האלה.

אמנון כהן: לכן, אני מבקש בהצעת החוק להגביל את הגברת הקול עד גבול כזה שהאזרח לא יצטרך כל פעם להשתמש בשלט על מנת להנמיך או להגביר את השמע בתוכנית שהוא צופה בה ורוצה לצפות בה עד הסוף.

אמנון כהן: יש פרסומות מספר פעמים במהלך השעה - לפעמים כל חמש או שבע דקות – ואז לחזור לשלט ולטפל בנושא הגברת הקול.

אמנון כהן: בדיונים נושא הרגולציה, מי יקבע ואיך יאכפו את זה אחרי שהחוק יעבור, עלו כל מיני רעיונות.

אמנון כהן: הרשות השניה אמרה שהיום כבר כמעט אין בעיה.

אמנון כהן: אני חושב שזה לא נכון, אולי הציבור התייאש מלכתוב ולהתריע, וברשות השניה מסתכלים על כמות הפונים אליהם.

אמנון כהן: אבל אני רואה את החדשות, רואים את הקדימונים ואת הפרסומות, והתופעה ממשיכה.

אמנון כהן: אולי יש איזושהי הקלה, עשו עבודה, אבל אני חושב שאם לא נעגן בחקיקה הדברים יחזרו על עצמם.

אמנון כהן: אנחנו באים רק לשלב האחרון, לעגן את הדברים בחקיקה.

אמנון כהן: אנחנו נותנים לגופים הרגולטוריים שנותנים את השירות שיעשו את הדברים בעצמם, שהכול יהיה באופן מידתי, שהציבור ייהנה.

אמנון כהן: ברגע שיש פה עניין כספי וכלכלי, החמדנות גוברת על הצורך להתחשב באזרחים, לכן פה נכנס המחוקק ומבקש לעשות את זה בחקיקה, שהנושא יוסדר פעם אחת ולתמיד ולא לסמוך על טוב ליבם של כאלה או אחרים.

אמנון כהן: האנשים מתחלפים, היזמים מתחלפים, הרגולטורים מתחלפים, אבל כשיש חוק הוא פועל ויש גוף שידאג שהחוק הזה יקוים.

אמנון כהן: אדוני היושב ראש, אנחנו צריכים לשמוע את סיכום הדברים, מי הגוף שיפקח, אם זה משרד התקשורת או הרשות השניה.

אמנון כהן: מבחינתי, עדיף היה שזה יהיה משהו מינסטריאלי, אבל לכפות – אני לא יודע.

אמנון כהן: נקבל החלטה.

אמנון כהן: לי חשוב שהחוק יכנס לתוקף ותצא בשורה לאזרחי מדינת ישראל, שהנושא הזה הוסדר פעם אחת ולתמיד.

אמנון כהן: הרחבנו את החוק גם בנושא של כבלים ולווין, כי זה קיים גם אצלם ובהתחלה לא דובר עליהם, ואני חושב שגם נושא הרדיו יכול להיכנס כאן.

אמנון כהן: זה צריך להיות מידתי לגבי כולם, שלא תהיה פריצה באיזשהו מקום, שבו אפשר לפרסם כי זה נעשה אחרת.

גלעד ארדן: תודה רבה.

גלעד ארדן: תגובת הממשלה.

דנה נויפלד: אני לא חושבת שיש מחלוקת לגבי הרעיון, והצעת החוק התקדמה.

דנה נויפלד: אני מבינה שיש עכשיו מחלוקת לגבי הרגולטור.

אמנון כהן: לא מחלוקת, יש עמדה כזו ויש עמדה אחרת.

אמנון כהן: אנחנו צריכים לקבל החלטה, רק תעזרו לנו לקבל החלטה נכונה.

דנה נויפלד: יש קושי אינהרנטי בתחום התקשורת, שהוא לא מוגבל לחוק הזה, במובן זה שיש מספר רגולטורים.

דנה נויפלד: זה קושי קיים.

דנה נויפלד: אנחנו תומכים בהקמת רשות תקשורת, אבל זה כבר דיון אחר.

דנה נויפלד: אני לא חושבת שאפשר יהיה לפתור את בעיית ריבוי הרגולטורים בתחום התקשורת אגב החוק הזה.

דנה נויפלד: לכן, המצב דהיום הוא שיש לנו מספר רגולטורים, ובהרבה נושאים כל אחד מפקח על גופי התקשורת.

גלעד ארדן: מי זה הריבוי?

גלעד ארדן: שניים?

דנה נויפלד: יש יותר: שר התקשורת בתחומים מסוימים; הרשות השניה בתחומים מסוימים; המועצה לשידורי כבלים.

גלעד ארדן: שר התקשורת הוא בכל זאת מעל הרשות השניה ומעל המועצה לשידורי כבלים.

דנה נויפלד: כן, אבל בדברי החקיקה השונים נתונות סמכויות ספציפיות לרגולטורים שאינם שר התקשורת.

דנה נויפלד: למועצת הרשות השניה יש בחוק סמכויות, שהן סמכויות שלה.

דנה נויפלד: יש סמכויות ספציפיות של המועצה לשידורי כבלים ולווין.

דנה נויפלד: זה נכון שהשר אחראי מיניסטריאלית, אבל הסמכויות נתונות למועצה.

אמנון כהן: תאירי את עיניי, אם ניתן את האחריות לרשות השניה, זה יכול לעבוד?

דנה נויפלד: גם היום, בלי קשר להצעת החוק הזו, יש סמכויות לכל רגולטור בפני עצמו.

דנה נויפלד: הסמכויות מפוזרות.

אתי בנדלר: שואל חבר הכנסת אמנון כהן האם, לדעתכם, ראוי שהרשות השניה לטלוויזיה ורדיו תהיה רגולטור העל לעניין החוק הזה, גם ככל שמדובר בחוק הבזק, גם ככל שמדובר בגלי צה"ל וגם ככל שמדובר ברשות השידור?

דנה נויפלד: הבנתי את השאלה, והתשובה היא לא.

דנה נויפלד: גם היום יש סמכות לכל אחד מהרגולטורים, ואין שום סיבה - - -

גלעד ארדן: אי אפשר?

גלעד ארדן: אין שום חוק שבו הרשות השניה מובילה דברים שרשות השידור משתתפת בהם?

דנה נויפלד: לא אמרתי שאי-אפשר ולא אמרתי שזה לא נעשה.

דנה נויפלד: שאלו מה עמדתי ואני מסת

דנה נויפלד: כלת בראיית רוחב ולא רואה שוני בהגבלת עוצמת השמע מסמכויות רבות ואחרות שיש לכל רגולטור באופן נפרד.

גלעד ארדן: אגיד לך מה השוני:

גלעד ארדן: זה מטריד את הציבור ברמה כזאת שטרחו שני חברי כנסת והחליטו להעלות את זה לרמת חקיקה ראשית, מה שאולי במדינה מתוקנת, שבה יש ממשלה שאוכפת חוקים, הייתה מסדירה בתקנות.

גלעד ארדן: זה קורה הרבה, גם בחוקים שלי, שהיה עדיף להסדיר בתקנות ואנחנו מעדיפים להעלות אותם למדרגת חקיקה ראשית, גם כדי שהציבור יהיה מודע להם או למי שמפר אותם, כי זה נסגר ככה עקב חוסר האכיפה.

גלעד ארדן: אני גם מסכים אתך שיש ריבוי רגולטורים, אבל פה צריכה להתקבל החלטה בסוף.

גלעד ארדן: תציעי לנו מה הכי פחות גרועה, מבחינתך.

דנה נויפלד: אדוני, אני סבורה שההחלטה היא הכי פחות גרועה, כיוון שיש סמכויות גם היום לכל רגולטור בהרבה תחומים, גם העניין הזה לא שונה מעוד סמכויות אחרות שקיימות, וכל רגולטור יסדיר לגבי המפוקחים שלו את עוצמת השמע.

דנה נויפלד: אני לא רואה שוני בין זה לבין פרסומות או דברים אחרים.

גלעד ארדן: אם ממילא היום יש חובה להסדיר את זה, החוק יקבע את זה כמין סמכות שחובה לעשות בה שימוש.

דנה נויפלד: כן.

דנה נויפלד: ההצעה, כמו שהיא עומדת היום, עושה תיקונים עקיפים לדברי חקיקה רלוונטיים ומסמיכה כל אחד מהרגולטורים - - -

גלעד ארדן: ואם הגופים המפקחים עדיין לא יעשו שימוש בסמכויותיהם?

גלעד ארדן: אין כתובת אחת?

ברוריה מנדלסון: אני חושבת שהצעת החוק היום, שכל רגולטור, כל מועצה תקבע לגבי הגוף שבסמכותה – זו הדרך הנכונה להסדיר את זה.

ברוריה מנדלסון: אם רוצים עוד שלייקס, אפשר להוסיף בהצעת החוק שיביאו את הכללים לאישור הוועדה תוך X חודשים, ואז תהיה לנו עוד דרך לפקח ולראות שהדבר נעשה.

ברוריה מנדלסון: אנחנו חושבים שלא נכון ששר התקשורת יהיה אחראי ויקבע עוצמת קול לגבי גופים שלא באחריותו, כמו רשות השידור, כמו גלי צה"ל.

גלעד ארדן: אין דברים שהוא קובע לגבי גופי תקשורת - - -?

ברוריה מנדלסון: לגבי גלי צה"ל – אני לא מכירה.

גלעד ארדן: חבר הכנסת כחלון, בבקשה.

משה כחלון: תודה.

משה כחלון: ביקשתי לדבר עכשיו כי אני צריך לצאת עוד מעט לדיון בוועדת הפנים.

משה כחלון: בדיונים עלה הנושא של הבעייתיות, החלק המקצועי.

משה כחלון: אתם מקבלים את זה מוכן, דחוס, וכל המונחים האלה.

משה כחלון: בדרך כלל אנחנו משתדלים לא לחוקק חוקים שהציבור לא יכול לעמוד בהם, אבל אני לא יודע אם יש היגיון לחוקק חוקים שהגופים לא יכולים לעמוד בהם.

משה כחלון: השאלה היא אחרי שיוצא מתחת ידי הוועדה היום החוק הזה, אם יש לכם מענה או שאתם מקבלים את זה בכניעה כי הכנסת אמרה, ואחר כך מה שיהיה יהיה.

משה כחלון: תגיעו אלינו בעוד שנה ותגידו: רצינו, אבל לא הסתדר, או שיש מענה מקצועי לנושא הזה.

מנשה סמירה: מבחינת הרשות השניה, מאז שהנושא עלה על סדר-היום נדרשנו לעניין, ולמרות הדברים שאמר חבר הכנסת כהן, יש תוצאות, ותוצאות שנמדדו.

מנשה סמירה: יש ירידה דרסטית בהיקף הפניות, ההפרות, הטענות, ולא בגלל שהציבור התעייף - כדבריך, חבר הכנסת כהן - אלא משום שיש מערכות ניטור שהכניסו גופי השידור, בין אם זה ערוץ 10 או ערוץ 2.

מנשה סמירה: במעקב שיש לנו ובמדידה יש ירידה משמעותית בהפרות, בחלק מגופי השידור לאפס.

מנשה סמירה: לא בכדי זה קרה.

מנשה סמירה: דבר שני, הפיקוח נעשה ונכון הדבר – כפי שאמר משרד המשפטים – שזה ייעשה על-ידי הרגולטור עצמו, שיש לו סמכויות ואז לא צריך להמציא פטנטים.

מנשה סמירה: כל רגולטור יקבע, יפקח, יכפה ויקרא לסדר במידת הצורך.

אמנון כהן: מה העונש למי שלא יעמוד בדרישות?

מנשה סמירה: יש את מכלול הסנקציות שקיימות לכל רגולטור, בהתאם למה שיש.

אמנון כהן: הפר את השמע, מה הסנקציה?

מנשה סמירה: תלוי כמה פעמים, תלוי בעוצמה, תלוי במידת ההפרה.

אמנון כהן: כמה פעמים צריך להפר בשביל שתפעיל סנקציה?

מנשה סמירה: תלוי מה רמת ההפרה, תלוי - - -

אמנון כהן: אני לא רוצה להשאיר לך את האופציה הזו.

גלעד ארדן: מר סמירה, לא הייתי בכל הדיונים, ואני מבקש להבין.

גלעד ארדן: לצורך מה דרושים מכשירי הניטור לערוץ 10 וערוץ 2?

גלעד ארדן: כי הם מקבלים את הפרסומת מוקלטת בווליום גבוה יותר, זאת הטענה?

מנשה סמירה: ודאי.

גלעד ארדן: זה קצת מוזר הטענה הזאת, כי לאחרונה, כיושב ראש אל-סם, העליתי אצלם פרסומת לאל-סם.

גלעד ארדן: לא מבין מה הבעיה, כי הפרסומת מועברת לאישורכם קודם כול.

מנשה סמירה: אם עבדת עם משרד פרסום שחתום על תו האתי, אין בכך צורך.

מנשה סמירה: סומכים עליך.

גלעד ארדן: אז אם סומכים על הזכיין, אז שהזכיין יעשה את הוידוא מול הפרסומאי שקונה ממנו את זמן השידור, שהפרסומת שהוא אחראי על הפקתה מוקלטת בווליום שהמחוקק התיר ואידך זיל אכוף – מה ענייני אם הוא ינטר את זה או לא ינטר את זה?

מנשה סמירה: זה הרעיון.

גלעד ארדן: אז מה רע אם יקבע סטנדרט חקיקתי בעניין הזה?

מנשה סמירה: זה פשוט אי-הבנה של התהליך המקצועי, משום שיש לפעמים צורך להעלות את הסאונד ולהוריד אותו - תלוי מה סוג התוכנית, תלוי מה סוג המסר.

מנשה סמירה: זה עדיין לא במצב שפוגע בצופים.

גלעד ארדן: שיעלו ויורידו רק שיהיה גבול עליון שאותו אסור לעבור.

גלעד ארדן: אין כזה לגבי השידורים הרגילים?

מנשה סמירה: ברשות השניה כן קבענו הנחיות כאלה, ומאז נפתרה הבעיה, לשיטתנו.

מנשה סמירה: לא בכדי זרקת את המספר 28, כי זה מה שהרשות השניה אימצה, מינוס 28 דציבלים עם טווח של מינוס ופלוס שתיים, וכך אנחנו עובדים עם הזכיינים שלנו.

מנשה סמירה: אבל יחד עם זאת, גם מי שמשדר בעוצמת קול נמוכה הרבה יותר ואחרי זה תבוא פרסומת שהיא בעוצמת קול גבוהה, אבל עדיין נמוכה מהגבול שקבעת, 28, הפער יכול ליצור תחושה אצל המאזין שהייתה פה קפיצה, וזו עדיין לא הפרה.

מנשה סמירה: היום אנחנו נמצאים במקום הזה, ולדעתנו זה מתיישם, עובד ונעשה.

גלעד ארדן: מה יקרה אם יבוא מנכ"ל חדש או יו"רית חדשה שיש להם שמיעה לא טובה, הם אוהבים ווליום גבוה?

גלעד ארדן: אני מנסה להבין, אתם מתנגדים לחוק?

מנשה סמירה: חס וחלילה.

מנשה סמירה: הצעת החוק מצוינת כמו שהיא מנוסחת ולא צריך להכניס בה מעבר לזה.

לאה ורון: כמו שהיא עברה בקריאה הראשונה.

גלעד ארדן: כל רגולטור יהיה חייב לקבוע לעניין הזה.

גלעד ארדן: בסדר, אז היועצת המשפטית תוסיף לוח זמנים לקביעת הכללים הללו.

משה כחלון: מנשה סמירה, בתחכום רב, קיבל זכות דיבור כאילו שהוא רוצה להשיב לי, אבל לא השיב לי.

משה כחלון: שאול מגנזי, לשאלה שלי.

שאול מגנזי: הנושא הזה עבר כברת דרך ארוכה מאוד, ותוך כדי התהליך למדנו אותו.

שאול מגנזי: הכנסנו טכנולוגיה לחדר השידור, כך שהצלחנו לצמצם למינימום.

שאול מגנזי: הצעת החוק, כפי שהיא מונחת, אנחנו יכולים לחיות אתה.

שאול מגנזי: אני לא חושב שצריך להכניס פנימה דציבלים.

שאול מגנזי: זו קביעה של הרשות, שמקובלת עלינו.

שאול מגנזי: מה שחשוב זה טווח הסטייה ממה שהם מכניסים, מה זה משנה אם זה 26, 28 או 30.

שאול מגנזי: מה שחשוב זה אם אתה יכול לעלות שתיים או לרדת שתיים.

שאול מגנזי: הטווח הוא הדבר החשוב, כי בסוף הבן אדם יושב מול המכשיר ומתאים את הקול למה שנוח לא, והוא לא רוצה עליות וירידות.

שאול מגנזי: אותו זה לא מעניין אם במכשיר זה 8, 9 או 10.

שאול מגנזי: אנחנו יכולים לחיות עם ההצעה הזאת ולעמוד בה, ואנחנו עושים את זה כבר שנה תמימה ויעיד על כך המספר הקטן של המקרים שבהם היו סטיות.

גלעד ארדן: אז נקרא את הצעת החוק.

אתי בנדלר: קוראת הצעת חוק להגבלת עוצמת הקול בתשדירי פרסומת, בקדימונים ובשידורים אחרים (תיקוני חקיקה), התשס"ז-2007.

אתי בנדלר: "1.

אתי בנדלר: בחוק רשות השידור, התשכ"ה-1965, אחרי סעיף 25א יבוא: עוצמת בתשדירי פרסומת, בקדימונים ובהודעות.

אתי בנדלר: 25ב.

אתי בנדלר: הרשות לא תשדר תשדיר פרסומת, קדימון או הודעה, בשידורי הרדיו או בשידורי הטלוויזיה, בעוצמת קול העולה על טווח עוצמת הקול המקובל בתשדיר שאינו פרסומת או קדימון, כפי שקבע הוועד המנהל בכללים; בסעיף זה, "קדימון" – כל אחד מאלה: (1) תשדיר המודיע על שידור אחד או יותר שישודרו בעתיד, בין מיד לאחר שידורו ובין מאוחר יותר באותו יום או במועד אחר, בין של הרשות ובין של גוף אחר המשדר לציבור לפי כל דין.

אתי בנדלר: (2) תשדיר שנועד לקדם את שידורי הערוץ".

אתי בנדלר: כנראה לקחתי את זה מאיזה שהם כללים ואין כאן עניין של ערוץ.

אתי בנדלר: אני חושבת שאני צריכה לכתוב: את שידורי הרשות.

אתי בנדלר: נכון?

אתי בנדלר: בסדר.

גלעד ארדן: יש הערות?

גלעד ארדן: אפשר להגיד על רשות השידור "תשדיר פרסומת"?

מנשה סמירה: בגלל שזה רדיו.

מנשה סמירה: אם אפשר לסייג את זה, שיהיה ברור שזה לרדיו.

דנה נויפלד: לא צריך לסייג.

עודד לוינסון: יש לי הערה לשונית.

עודד לוינסון: מה שמקובל זו העוצמה ולא הקול, ולכן "עוצמת הקול המקובלת".

אתי בנדלר: אני חושבת שזה מתייחס לטווח.

לאה ורון: זה טווח בין מספרים, לא מספר חלוט.

אתי בנדלר: אבדוק את זה.

ברוריה מנדלסון: צריך להוסיף בשורה השלישית: המקובל במשדר שאינו תשדיר פרסומת, קדימון או הודעה.

ברוריה מנדלסון: כמו ברישא.

ברוריה מנדלסון: חסרה כאן המילה "הודעה".

אתי בנדלר: בסדר.

גלעד ארדן: יש הערות נוספות לסעיף 1? לא.

גלעד ארדן: אני מעמיד להצבעה את סעיף 1, בנוסח שהקריאה היועצת המשפטית של הוועדה, עם התיקונים.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: מי נגד?

גלעד ארדן: הצבעה בעד – פה אחד נגד - אין סעיף 1 אושר.

גלעד ארדן: תודה, הסעיף אושר.

גלעד ארדן: אנחנו עוברים לסעיף 2.

אתי בנדלר: "תיקון חוק התקשורת (בזק ושידורים).

אתי בנדלר: בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982 – (1) אחרי סעיף 6כד יבוא: עוצמת הקול בתשדירי פרסומת, בקדימונים ובשידורים אחרים, 6כד1.

אתי בנדלר: בעל רישיון לשידורי כבלים, לרבות משדר ערוץ ייעודי הממומן באמצעות שידורי פרסומת, לא ישדר בערוץ המופק בעיקר עבור הציבור בישראל תשדיר פרסומת, קדימון או שידור מסוג אחר, שקבעה המועצה בכללים, בעוצמת קול העולה על טווח עוצמת הקול המקובל במשדר שאינו תשדיר פרסומת, קדימון או שידור מסוג אחר כאמור, כפי שקבעה המועצה בכללים.

אתי בנדלר: בסעיף זה, "קדימון" – כהגדרתו בסעיף 6לד10ז)(3), לרבות קדימון צולב כהגדרתו באותו סעיף.

אתי בנדלר: " אני רוצה להפנות את תשומת הלב שלקראת הראשונה הוועדה אישרה את התיקון שזה יחול רק על ערוץ המופק בעיקרו עבור הציבור בישראל, מכיוון שיש ערוצים שמועברים בשידור משנה בכבלים, ושם אין שליטה על טווח עוצמת הקול בשידורי הפרסומת, כיוון שזה מועבר as is.

גלעד ארדן: יש הערות?

גלעד ארדן: אין.

אתי בנדלר: אומר מהי הגדרת קדימון בסעיף 6לד1(ז)(3).

אתי בנדלר: קדימון – משדר המוסר מידע על האפיק שבו הוא משודר או על משדרים אחרים באפיק זה; קדימון צולב – משדר המוסר מידע על אפיק אחר או על משדרים בו.

אתי בנדלר: פסקה (2) מתקנת את סעיף 6נז.

אתי בנדלר: זה סעיף שמחיל על שידורי הלוויין הוראות מסוימות החלות על שידורי הכבלים.

אתי בנדלר: מוצע שההוראות האלה יחולו גם על שידורי הלוויין.

אתי בנדלר: סעיף 37ב1(ב)(4) הוא הסעיף הדן בסמכות המועצה להטיל עיצומים כספיים בשל הפרת הוראות.

אתי בנדלר: גם כאן, מחילים את הסמכות הזאת, הינו המועצה תהיה רשאית להטיל עיצומים כספיים על בעל רישיון שהפר את ההוראות.

אמנון כהן: אנחנו נכנסים לגובה העיצומים?

ניר גרסין: לא, זה קבוע מראש בחוק.

ניר גרסין: בערך 90,000 לכל מקרה.

אמנון כהן: המטרה היא שההרתעה תהיה כל כך גבוהה שלא יצטרכו להשתמש בזה.

גלעד ארדן: אני מעמיד להצבעה את סעיף 2.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: הצבעה בעד – פה אחד נגד – אין סעיף 2 אושר.

גלעד ארדן: תודה, סעיף 2 אושר פה אחד.

גלעד ארדן: אנחנו עוברים לסעיף 3.

אתי בנדלר: "תיקון חוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו.

אתי בנדלר: בחוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו, התש:ן-1990 – (1) בסעיף 49(א)" – שעניינו בסמכות הרשות השניה ליטול זמן שידור מבעל רישיון שהפר הוראות – "אחרי "בסעיף 46" יבוא "או שידורים בניגוד להוראות לפי סעיף 86א".

אתי בנדלר: סעיף 86א הוא הסעיף החדש, שמוצע מיד להוסיפו בפסקה (2), שדן בעוצמת הקול.

אתי בנדלר: דהיינו, יש סמכות לרשות ליטול זמן שידור בשל הפרת ההוראות הקשורות לטווח עוצמת הקול.

אתי בנדלר: "(2) אחרי סעיף 86 יבוא: עוצמת הקול בתשדירי פרסומת, בקדימונים ובשידורים אחרים.

אתי בנדלר: 86א.

אתי בנדלר: בעל זיכיון לא ישדר תשדיר פרסומת, קדימון או שידור מסוג אחר שקבעה המועצה בכללים, בשידורי הרדיו או בשידורי הטלוויזיה, בעוצמת קול העולה על טווח עוצמת הקול המקובל במשדר שאינו תשדיר פרסומת, קדימון או שידור מסוג אחר כאמור, כפי שקבעה המועצה בכללים; בסעיף זה, "קדימון" – כל אחד מאלה: תשדיר המודיע על לוח שידורים או על שידור אחר או יותר שישודרו בעתיד, בין מיד לאחר שידורו ובין מאוחר יותר באותו יום או במועד אחר, בשידורי בעל הזיכיון, ולעניין בעל זיכיון לשידורי טלוויזיה – גם בשידורי בעל זיכיון אחר באותו ערוץ; תשדיר שנועד לקדם את שידורי בעל הזיכיון, ולעניין בעל זיכיון לשידורי טלוויזיה, גם שידורי בעל זיכיון אחר באותו ערוץ".

אתי בנדלר: אני רוצה להפנות את תשומת הלב, שכשמדברים על קדימון בכל מקום יש הגדרה שונה, אבל ניסינו להיצמד להגדרות הרלוונטיות הקיימות בחוקים או לפי החוקים הרלוונטיים, ולכן יש כאן ניואנסים שונים.

דנה נויפלד: יש לי שאלה לגבי התיקון לסעיף 49א.

דנה נויפלד: למה נדרשת ההעברה הזאת?

דנה נויפלד: כי הסעיף הוא כללי.

דנה נויפלד: אני חוששת מכך שאנחנו מציינים פה הפרה מסוימת, הרי הסמכות של הרשות היא ליטול זמן שידור בכל הנוגע להפרה בשידורים.

דנה נויפלד: אז למה צריך לציין באופן ספציפי?

דנה נויפלד: אנחנו לא מציינים באופן ספציפי בסעיף הזה את כלל ההפרות האפשריות.

דנה נויפלד: השאלה היא אם הייחוד הזה לא גורע.

דנה נויפלד: יש הרבה הפרות פוטנציאליות בשידור, מעבר לעוצמת קול לא בסטנדרט.

אביטל בן חמו: זה איזשהו גלגול של נוסח קודם שהיה ודיבר על הסנקציה.

דנה נויפלד: אתם חושבים שזה נדרש?

אביטל בן חמו: זה לא נדרש ספציפית.

אביטל בן חמו: היה נוסח קודם, שלא אהבנו איך שנוסחה הסנקציה, וביקשנו להכניס את זה לפה, כדי להחליף את הנוסח ההוא.

מנשה סמירה: ההערה של דנה נשמעת לנו סבירה.

אתי בנדלר: אני מבקשת מהיושב ראש להסמיך אותי לבדוק.

אתי בנדלר: ככל שהדברים כלולים ממילא להשמיט את פסקה (1), ואם נשתכנע שיש בכך צורך – להשאיר את זה.

גלעד ארדן: הוועדה מסמיכה את היועצת המשפטית לשנות או להשמיט את סעיף (1), במידה שהוא מיותר.

גלעד ארדן: מי בעד סעיף 3?

גלעד ארדן: הצבעה בעד – פה אחד נגד - אין סעיף 3 אושר.

גלעד ארדן: תודה, סעיף 3 אושר.

אתי בנדלר: "4.

אתי בנדלר: בחוק שידורי טלוויזיה מהכנסת, התשס"ד-2003 – (1) אחרי סעיף 13 יבוא: עוצמת הקול בתשדירי שירות, קדימונים ובשידורים אחרים.

אתי בנדלר: 13א.

אתי בנדלר: הגוף המשדר לא ישדר תשדיר שירות, קדימון או שידור מסוג אחר שקבעה המועצה בכללים, בעוצמת קול העולה על טווח עוצמת הקול המקובל במשדר שאינו תשדיר שירות, קדימון או שידור מסוג אחר כאמור, כפי שקבעה המועצה בכללים; בסעיף זה "קדימון" – כל אחד מאלה: תשדיר המודיע על לוח השידורים או על שידור אחר או יותר שישודרו בעתיד, בין מיד לאחר שידורו ובין מאוחר יותר באותו יום או במועד אחר, בשידורי הגוף המשדר; תשדיר שנועד לקדם את שידורי הגוף המשדר.

אתי בנדלר: " אני רוצה להפנות את תשומת הלב שגם כאן הרגולטור, לפי חוק שידורי טלוויזיה מהכנסת, היא המועצה לשידורי כבלים ולוויין.

אתי בנדלר: היא מוגדרת בחוק כמועצה לשידורי כבלים ולוויין, ולכן גם לעניין שידורי טלוויזיה מהכנסת מי שיוסמך לקבוע את הכללים היא המועצה האמורה.

אתי בנדלר: "(2) בסעיף 18(א), אחרי "5(ב)(4)" יבוא "או 13א".

אתי בנדלר: גם כאן מדובר בסמכות להטיל עיצומים כספיים בשל הפרת הוראות.

גלעד ארדן: יש הערות לסעיף 4?

גלעד ארדן: אני מעמיד להצבעה את סעיף 4.

גלעד ארדן: מי בעד הסעיף?

גלעד ארדן: מי נגד?

גלעד ארדן: הצבעה בעד – פה אחד נגד – אין סעיף 4 אושר.

גלעד ארדן: תודה, סעיף 4 אושר.

גלעד ארדן: אנחנו עוברים לסעיף 5.

אתי בנדלר: "5.

אתי בנדלר: תיקון חוק גלי צה"ל – שידורי רדיו של צבא הגנה לישראל ( שידורי חסות ותשדירי שירות) (הוראת שעה).

אתי בנדלר: בחוק גלי צה"ל – שידורי רדיו של צבא הגנה לישראל (שידורי חסות ותשדירי שירות) (הוראת שעה), התשס"ה-2005, בסעיף 4 האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: (ב) גלי צה"ל לא ישדר שידור חסות, תשדיר שירות או קדימון, בעוצמת קול העולה על טווח עוצמת הקול המקובלת במשדר שאינו שידור כאמור, כפי שקבעה ועדת הפיקוח בכללים; בסעיף קטן זה, "קדימון" – כל אחד מאלה: תשדיר המודיע על לוח השידורים או על שידור אוחד או יותר שישודרו בעתיד, בין מיד לאחר שידורו ובין מאוחר יותר באותם יום או במועד אחר, בשידורי הגוף המשדר; תשדיר שנועד לקדם את שידורי הגוף המשדר".

אתי בנדלר: אני רוצה להפנות את תשומת הלב שהגוף שצריך לקבוע את הכללים לעניין שידורי גלי צה"ל היא ועדת הפיקוח.

אתי בנדלר: הקמת ועדת הפיקוח מוסדרת בסעיף 5.

אתי בנדלר: אינני יודעת אם היא הוקמה עד כה.

אתי בנדלר: מה שנקבע בסעיף 5 לחוק הזה זה שהשר והשר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור ימנו ועדה שתפקידה לפקח על השידור של שידורי חסות ותשדירי שירות בגלי צה"ל, לפי הוראות חוק זה.

אתי בנדלר: סעיף (ב) קובע מי הם חברי ועדת הפיקוח.

אתי בנדלר: אני זוכרת שבדיון האחרון שהיה בוועדה לעניין הארכת תוקף הוראת השעה, באותו מועד נאמר שוועדת פיקוח כזאת טרם הוקמה, אינני יודעת אם היא הוקמה עד למועד זה.

ניר גרסין: אני לא יודע שהיא הוקמה.

ניר גרסין: טרם התקבל אישור של שר הביטחון והשר הממונה על רשות השידור.

ניר גרסין: השר הממונה על רשות השידור העביר המלצה על שמות חברי הוועדה, ולמיטב ידיעתנו על שולחן המשרד.

אתי בנדלר: אז יש כאן בעיה משום שאין ועדת פיקוח לעניין החוק בכלל, ולפיכך גם לא תהיה ועדת פיקוח בנפרד לקביעת כללים לגלי צה"ל.

אמנון כהן: מה את ממליצה?

אתי בנדלר: אולי נשמע מהיועץ המשפטי של גלי צה"ל.

אתי בנדלר: את מי אתה מציע להסמיך לקבוע כללים לעניין הזה כדי שהחוק יבוצע?

עודד לוינסון: אני לא היועץ המשפטי של התחנה.

עודד לוינסון: צריך לבדוק ולהתעדכן במשרד הביטחון מה הסיבה בגינה משרד הביטחון טרם אישר את הצד שלו.

עודד לוינסון: לגבי השר הממונה, אני לא יודע מה יכולות להיות הסיבות לאי קידום העניין של ועדת פיקוח.

עודד לוינסון: בעיקרון, אני חושב שוועדת פיקוח היא דבר שיכול לסייע לנו בעניין הזה, אבל בסך הכול מבחינתנו – וזו הסיבה לכך שאנחנו אינדפרנטים לחלוטין לחוק הזה – אין בעיה.

עודד לוינסון: ברוב המקרים אנחנו עושים את התשדירים, מבצעים אותם ומקליטים אותם, ולכן ברוב המקרים, כאשר גלי צה"ל משדרת מוקלט זה חומר שהוקלט על-ידה, ולכן זה עומד בפרמטרים טכניים שלא יעברו חריגה.

אתי בנדלר: את זה אמרו כל הגופים שעליהם מוחלת הצעת החוק הזו.

ניר גרסין: הנוסח של קדימון דומה מאוד לנוסח של סעיף 4 לגבי ערוץ הכנסת.

ניר גרסין: האם קיים בהוראת השעה לגלי צה"ל המונח "גוף משדר"?

ניר גרסין: צריך לבדוק.

אתי בנדלר: אמחק את המילים "בשידורי הגוף המשדר".

אתי בנדלר: סעיף 12ג לחוק רשות השידור קובע שהמליאה רשאית להקים ועדות מתוך חבריה ולאצול להם מסמכויותיה בעניינים מסוימים, שיפורטו בהחלטת המליאה.

אתי בנדלר: נדמה לי שהיו אמורים להקים גם ועדת משנה לענייני שידורי גלי צה"ל.

תומר קרני: ישנה ועדה שמפקחת על שידורי גלי צה"ל.

אתי בנדלר: שהיא ועדת משנה של המליאה?

תומר קרני: היא מוזכרת בחוק גלי צה"ל לעניין הפרסומות.

דנה נויפלד: יש בסעיף 8 לחוק גלי צה"ל מנגנון דומה.

אתי בנדלר: מכאן אני רצה לכאן, וזה מה שאני רוצה לברר, שאם לא מקימים את ועדת הפיקוח לפחות שהוועדה הזאת תהיה מוסמכת לקבוע את הכללים.

אתי בנדלר: סעיף 8ג לחוק גלי צה"ל קובע שכל עוד לא מונתה ועדת פיקוח לפי הוראות סעיף 5 – משום ששר הביטחון, כפי ששמענו, לא אישר מינוי משנת 2005 – יקבע השר את התקנות לפי סעיף 4, בהתייעצות עם השר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור, עם הוועדה שהקימה מליאת רשות השידור לפי סעיף 12ג לחוק רשות השידור, אשר תפקידה לפקח על התוכניות הלא צבאיות של גלי צה"ל, כמשמעותן בסעיף 48 לחוק האמור, אלא התוכניות האזרחיות.

אתי בנדלר: בפועל, אני יכולה לומר שלמיטב ידיעתי טרם נקבעו עד היום תקנות לפי החוק הזה לעניין הזה.

גלעד ארדן: אני רואה גם את סעיף 6.

גלעד ארדן: אני לא זוכר שקיבלתי דיווח על ההכנסות משידורי חסות ותשדירי שירות מגלי צה"ל.

דנה נויפלד: אני דווקא יודעת שהם שולחים את זה בכל רבעון.

אתי בנדלר: זה היה כל רבעון וזה תוקן לפעמיים בשנה.

לאה ורון: והם אכן העבירו לוועדה.

אתי בנדלר: מכל מקום, בהתחשב בכך שוועדת פיקוח לא הוקמה לפי הוראות אותו חוק, אולי אין ברירה אלא להסמיך את ועדת המשנה של מליאת רשות השידור לקבוע את הכללים לעניין החוק הזה.

תומר קרני: כל עוד לא הוקמה ועדת הפיקוח.

אתי בנדלר: ודאי.

עודד לוינסון: אין לנו התנגדות שהעניין הזה ינוסח כך ושוועדת גל"צ – זו ועדת המשנה לענייני גל"צ במליאה רשות השידור – תפקח על העניין הזה.

עודד לוינסון: יחד עם זה, צריך לקחת בחשבון שתמיד יש שאלות שעולות בהקשרים אחרים, האם תשדירי שירות מוגדרים כתוכניות, ואני מתייחס למונח "תוכניות שאינן צבאיות".

עודד לוינסון: העניין הזה לא סגור הרמטית.

עודד לוינסון: יש שאלה האם תשדיר שירות, בין אם הוא קדימון או תשדיר שירות, מוגדר כתוכנית.

אתי בנדלר: אני רוצה להבהיר.

אתי בנדלר: ועדת המשנה, מה שאתם קוראים ועדת גל"צ, מוסמכת לקבוע כללים רק לעניין התוכניות הלא-צבאיות.

אתי בנדלר: הסמיכו אותה בחוק הזה לקבוע במרחב יותר גדול של דברים, גם על תשדירי שירות, ככל שהם משודרים במסגרת תוכניות צבאיות, היא מוסמכת לפעול למיטב הבנתי.

עודד לוינסון: נכון כולל אורך ומינון.

אתי בנדלר: לעניין הזה יסמיכו אותה שוב הסמכה רחבה יותר.

דנה נויפלד: יש לי הערה אחרת.

דנה נויפלד: פה מוענקת סמכות לוועדה לקבוע כללים, וזה חריג לחוק.

דנה נויפלד: בחוק עכשיו מי שממונה על הוראת הביצוע הוא השר, והוא רשאי להתקין תקנות.

דנה נויפלד: אולי בשביל לפתור את הבעיה לשר בכל מקרה תהיה הסמכות, כמו שהיא בחוק היום, ובהתייעצות עם ועדת הפיקוח.

דנה נויפלד: אם אין ועדת פיקוח שתייעץ לו, אז מי שייעץ לו תהיה הוועדה - - -

אתי בנדלר: את רוצה להסמיך את שר הביטחון לקבוע כללים בדבר טווח עוצמת הקול בשידורים?

דנה נויפלד: אני מסתכלת על החוק כמו שהוא, וגם היום הוא קובע לעניין שידורי חסות.

דנה נויפלד: זו הסמכות הנתונה לו כבר היום.

גלעד ארדן: ממילא מסורות לה בינתיים סמכויות.

דנה נויפלד: אבל עכשיו אנחנו מוסיפים לה סמכות חדשה לקבוע כללים.

דנה נויפלד: היום אין לה סמכות לקבוע כללים.

גלעד ארדן: אבל יש סמכויות אחרות שקיימות לה כל עוד השר לא מינה ועדת פיקוח.

דנה נויפלד: הסמכות שמועברת מוועדה לוועדה, בהיעדר ועדה אחת, זו סמכות הייעוץ, עם השר צריך להתייעץ.

דנה נויפלד: היום לפי סעיף 7 הסמכות על תקנות, לפי החוק, היא לשר.

דנה נויפלד: אני לא אומרת שאי-אפשר לעשות את זה, אני אומרת שזה חריג להסדרה הקיימת היום.

דנה נויפלד: היום הסכמות הכללית נתונה לשר, ואם גוף אחד לא מונה הוא מתייעץ עם הגוף השני.

דנה נויפלד: אני מביאה לידיעה שקביעת כללים זה קיים לעניין הרשות השניה בגלל רציונאלים שקיימים בחוק הרשות השניה.

אתי בנדלר: אני מסכימה אתך.

אתי בנדלר: אין לי תשובה, אני גם לא מקבלת כאן תשובה ברורה לבעיה שמטרידה אותנו.

אתי בנדלר: השר אמור היה לקבוע תקנות לפי חוק גלי צה"ל, והוא לא קבע.

אתי בנדלר: בפועל הוא לא עשה שימוש בסמכותו, והחשש הוא שגם אם נקבע היום מועד לקביעת כללים ותקנות, אין סנקציה אם השר לא יבצע את זה.

דנה נויפלד: הוועדה המפקחת על השידורים יכולה לפקח גם על החוק הזה.

דנה נויפלד: מעבר לזה, מדובר בשר הביטחון.

דנה נויפלד: אני מקווה שהוועדה תקרא לו להתקין את התקנות מכוח סמכותו כמה שיותר מהר.

תומר קרני: ועדת גלי צה"ל ברשות היא בעצם ועדה שמורכבת מחברי מליאת רשות השידור, ועדה שמואצות לה סמכויות המליאה בקשר לשידורי גלי צה"ל.

תומר קרני: אין שם סמכות להציע כללים.

תומר קרני: מליאת רשות השידור וועדותיה לא אמורות להתקין כללים.

תומר קרני: בדרך כלל, מי שמתקין כללים ברשות השידור זה הוועד המנהל.

תומר קרני: אני לא בטוח שזה יהיה נכון לחייב את הוועדה או להסמיך אותה להתקין כללים בנושא.

תומר קרני: אני מסכים עם דנה שנכון יהיה לתת את הסמכות הזאת לשר בהיוועצות עם הוועדה, ואם עדיין לא מונתה – עם ועדת גלי צה"ל.

גלעד ארדן: נקבל את עמדת דנה.

אתי בנדלר: השר בהתייעצות עם ועדת הפיקוח, וכל עוד לא הוקמה - - - אדוני היושב ראש, אם תצביע על סעיף 5 נצטרך להגיע לסעיף התחילה ולנושא של מועד לקביעת כללים ולהתקנת תקנות לפי חוק גלי צה"ל.

דנה נויפלד: אני מבקשת אחורה.

דנה נויפלד: אם הורדנו את הגוף המשדר בסעיף (1) אז גם בסעיף (2).

אתי בנדלר: בסדר.

אתי בנדלר: בדיונים שהתקיימו בעת הכנת הצעת לקריאה ראשונה, אם אינני טועה העלו הגופים המיוצגים כאן בקשה לקבוע תחילה מאוחרת, באופן שתספיק להם לקבוע את הכללים ולהצטייד במכשירים הדרושים.

אתי בנדלר: הבנתי רק הרשות השניה הצטיידה.

אתי בנדלר: אני מציעה שלאחר שתאשר את סעיף 5 נברר כמה זמן היערכות צריכים, לקבוע את התחילה בתום תקופת ההיערכות, ובתנאי שעד למועד התחילה יותקנו התקנות ויקבעו הכללים הנדרשים.

גלעד ארדן: מי בעד סעיף 5?

גלעד ארדן: הצבעה בעד – פה אחד נגד – אין סעיף 5 אושר.

גלעד ארדן: אני מאשר את סעיף 5, בתיקונים עליהם דובר.

גלעד ארדן: כמה זמן דרוש לכם להתקין את הכללים?

דורלי אלמגור: מועצת הכבלים והלוויין נעזרת במינהלת.

דורלי אלמגור: המינהלת, שהיא הגוף המקצועי שמייעץ למועצת הכבלים והלוויין מורכבת רובה ככולה מצוות מצומצם של עורכי דין.

דורלי אלמגור: כמו שאפשר להבין, כדי שנוכל לקבוע כללים בצורה רצינית בנושאים האלה נצטרך אחת משתיים: או להיעזר בתשתית המקצועית של משרד התקשורת ואם זה לא יצלח להזמין ייעוץ חיצוני.

גלעד ארדן: מה עם הרשות השניה?

דורלי אלמגור: נברר את האפשרות הזו, בין היתר.

דורלי אלמגור: אצלנו המורכבות גדולה בהרבה, יש לנו עשרות ערוצים שמשודרים בכבלים ובלוויין.

גלעד ארדן: אבל לא על כל העשרות חל החוק.

דורלי אלמגור: יש גם ערוצים מקומיים רבים, כ-40 עד 50 ערוצים מקומיים ישראליים מפיקים עבור הציבור הישראלי.

דורלי אלמגור: נצטרך לעשות עבודה, שאני חושבת, שהיא לאין ערוך יותר מורכבת מהעבודה שעושה הרשות השניה.

דורלי אלמגור: אני חושבת שהזמן שקובעים אותו צריך לקחת בחשבון את העובדה הפשוטה הזו.

דנה נויפלד: כמה זמן את מעריכה?

דורלי אלמגור: שמעתי הערכה בדיון מקדים שעשינו במשרד שזה ייקח כשנה וחצי.

גלעד ארדן: נו, ברצינות.

דורלי אלמגור: זה המצב.

דורלי אלמגור: אני מקווה שנספיק לעשות את זה קודם לכן.

גלעד ארדן: אדוני, נציג משרד התקשורת, אם תעזרו להם, כמה זמן זה ייקח לדעתך?

זאב רז: אני חושב שמשך הזמן שהיא ציינה הוא ריאלי.

גלעד ארדן: אתה יודע שאנחנו מטילים על חברות ענק בהצעות חוק צרכניות לשנות את כל מערכת המחשוב שלהם בחודשים ספורים.

גלעד ארדן: אז לבקש מהמדינה שנה וחצי בשביל להנמיך את הווליום – זה נשמע כבדיחה.

דורלי אלמגור: יכול להיות שאם משרד התקשורת יהיה שותף לעבודה המקצועית זה יוכל לקצר את התהליכים.

גלעד ארדן: אני מניח שלמשרד יש עניין רב שהגופים ששייכים אליו יעמדו בחוקי המדינה.

גלעד ארדן: אני לא בטוח, כשאני נזכר בעניין השידורים הפירטיים, אבל נניח.

גלעד ארדן: עוד הצעות לזמנים?

גלעד ארדן: מר סמירה.

מנשה סמירה: מה שהוועדה תחליט.

גלעד ארדן: רשות השידור?

תומר קרני: לשיקול דעת הוועדה.

תומר קרני: אני מזכיר שהוועד המנהל שלנו עסוק כרגע בניסיון להציל את הרשות, אז תתחשבו בזה ותנו לו פרק זמן.

גלעד ארדן: אין לי את המציעים פה.

גלעד ארדן: מה את מציעה, גברתי?

אתי בנדלר: יש כאן עניין של קביעת כללים ושל רכישת מכשור ניטור.

גלעד ארדן: אפשרנו לרשות השניה להקים טריסטריאלי לשדר לקול ישראל בפחות מהזמן הזה.

גלעד ארדן: נלך על תשעה חודשים.

אתי בנדלר: עד למועד התחילה ייקבעו הכללים ויותקנו התקנות.

אתי בנדלר: זו ההצעה?

גלעד ארדן: ברור, כולל הכול.

מנשה סמירה: ברשות השניה הכללים חלים, אני לא מחכה לחוק.

גלעד ארדן: הוועדה מבקשת מכם באופן רשמי לשתף פעולה עם מועצת הכבלים והלוויין לאור העובדה שיש להם כוח אדם מצומצם ביחס אליכם, וגם תקציב זעום.

מנשה סמירה: בשמחה רבה.

גלעד ארדן: הוועדה מאשרת את סעיף התחילה, תשעה חודשים מיום פרסום החוק, לקביעת הכללים והתקנות ויישומם.

גלעד ארדן: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.