ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 587, 2008-06-03 12:40

גלעד ארדן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: על סדר היום תקנות רשות שדות התעופה (אגרות במסופי המעבר היבשתיים) (תיקון), התשס"ז-2007 – שאם יאושר יהיה כבר התשס"ח-2008 – שהגיש לאישור הוועדה רב אלוף במיל' שאול מופז, סגן ראש הממשלה ושר התחבורה והבטיחות בדרכים.

גלעד ארדן: הוא מבקש להעלות את האגרות שמשלמים העוברים במסופי המעבר היבשתיים וכעת נשמע למה ומדוע.

גלעד ארדן: בבקשה, מי מייצג את משרד התחבורה?

עדי שפריר: אני מייצגת את משרד התחבורה, אולם את ההצעה לתיקון התקנות תציג עו"ד רינה פאר מרשות שדות התעופה.

רינה פאר: התיקון מן הבחינה המשפטית מתייחס לבקשה של רשות שדות התעופה לשינויי התעריפים של האגרות.

רינה פאר: בתקנות שתוקנו לאחר שחוקק חוק רשות שדות התעופה (הוראת שעה), שהשית על הרשות אחריות גם להפעלה ולניהול של מסופי המעבר היבשתיים בין ישראל ובין שכנותיה, האגרות לא עודכנו למעשה מאז שתוקנו לראשונה.

גלעד ארדן: מתי התקנות תוקנו לראשונה?

יואל סלוצקי: בשנת 1994.

גלעד ארדן: בכל מקרה אתם אומרים שב-10 השנים האחרונות לא חל שינוי בתעריפי האגרות במסופי המעבר היבשתיים.

גלעד ארדן: על איזה סכום הם עמדו?

רינה פאר: הם עמדו על סכום בשקלים שהיה אקוויוולנטי ל-15 דולרים.

גלעד ארדן: זה מחושב לפי שער הדולר?

יואל סלוצקי: זה היה מחושב לפי שער הדולר מידי רבעון.

גלעד ארדן: למה זה חוּשב לפי שער הדולר?

גלעד ארדן: כך נקבע בחקיקה הראשית?

יואל סלוצקי: כן, ועכשיו מבקשים לקבוע את זה בשקלים.

רינה פאר: תקנות רשות שדות התעופה (אגרות במסופי המעבר), התשנ"א-1994, מנגנון העדכון שלהן הוא הצמדה לשער דולר.

רינה פאר: השער הבסיסי הוא 3.50 שקלים לדולר.

ניר ימין: האגרה איננה סכום קבוע של 15 דולר לכל נוסע, אלא האגרות משתנות.

רינה פאר: זה גם משתנה ממסוף למסוף.

ניר ימין: היושב-ראש שאל מה גובה האגרה אז אולי אפשר לפרט גם לאגרת נוסע וגם לאגרת מטען, וגם בתוך אגרת נוסע זה משתנה.

גלעד ארדן: מה פתאום דולר?

גלעד ארדן: אני רואה בתקנות שכתוב שקלים.

דפנה עין דור: זה אחד השינויים.

רינה פאר: זאת הבקשה.

גלעד ארדן: איפה כתוב במקום כלשהו שיוצאים ממנו לתקנות האלה שהסכום נקבע בדולרים?

גלעד ארדן: ממתי המדינה קובעת סכומי אגרות בדולרים בחוק או בתקנות?

ניר ימין: הסעיף המסמיך לא קובע שהתעריפים יהיו דווקא בדולרים.

רינה פאר: התעריפים לא היו בדולרים, אלא היו צמודים לשינוי שער הדולר.

גלעד ארדן: איפה זה כתוב?

רינה פאר: בתקנות המקוריות, בסעיף ההגדרות.

גלעד ארדן: בהגדרות כתוב ששער הבסיס 3 שקלים.

גלעד ארדן: איפה כתוב שהמחיר צמוד לשער הדולר?

רינה פאר: בסעיף 5 לתקנות כתוב: "האגרות לפי תקנות 2 ו-3 ישולמו לרשות כשהן מוגדלות או מוקטנות ...".

גלעד ארדן: בעשור האחרון, אם ניקח עכשיו את השער הנוכחי של הדולר, אפילו הורדתם את המחיר.

קריאה: דווקא העלו, הם לקחו 4.43.

יואל סלוצקי: לא העלו.

יואל סלוצקי: התקנה לפי 4.33, אבל היום בפועל פחות.

גלעד ארדן: הדולר היום בשער הנמוך ביותר מזה למעלה מ-12 שנים.

דוד טל: אני מבקש לדעת מול כל סכום שרשום כאן

דוד טל: את הסכום הקודם כדי שנוכל לעשות השוואה.

דוד טל: אולי תצמידו את זה לאירו?

יואב אורן: מבקשים להצמיד את זה לשקל.

יואל סלוצקי: היות ובכלכלה בהוצאות ובהכנסות אנחנו רוצים לעבוד באותה מטבע, אנחנו לא רוצים שרשות שדות התעופה, והמדינה דרכה, תהיה חשופה לשינויים בשער הדולר.

יואל סלוצקי: לכן אנו מבקשים שהאגרות יהיו נקובות בשקלים חדשים, במטבע ישראלי, ויהיו צמודות מהיום והלאה למדד המחירים לצרכן.

ניר ימין: היום אתם לא גובים לפי הדולר היציג, אלא לפי 4.43 לפי חוק התקציב.

ניר ימין: הלא כך?

יואל סלוצקי: לא, אנחנו קובעים לפי שער הדולר היציג, שמשתנה מידי רבעון.

יואל סלוצקי: אם לא יאושרו האגרות היום אזי ב-15 בחודש אקבע תעריף חדש ל-1 ביולי שיהיה צמוד לשער הדולר היציג ב-15 ביוני.

יואל סלוצקי: עד כה, מיום שזה התחיל האגרות היו צמודות לשינויים בשער הדולר ונקובות בשקלים.

יואל סלוצקי: הבקשה של רשות שדות התעופה, שנתמכת כמובן על-ידי הממשלה, חלק מן האגרות להגדיל, כפי שמופיע בדברי ההסבר, ולהצמיד את כל האגרות לשקל ולמדד המחירים לצרכן.

גלעד ארדן: זה תיקון תקנה 5.

גלעד ארדן: בסדר גמור.

דוד טל: אולי תוכלו להתכבד ולומר, כפי שביקשתי, את שינוי התעריפים בכל מקום.

דוד טל: כרגע אתם מבקשים לתקן ל-146 שקלים?

יואל סלוצקי: 33 דולר במקום 39 דולר.

גלעד ארדן: למה אתה מדבר בדולרים?

גלעד ארדן: אתה מבקש למחוק את ההצמדה לדולרים אך מציג את זה בדולרים.

גלעד ארדן: כמה אתם גובים היום בשקלים?

יואל סלוצקי: זה בסיס ההשוואה הקודם שלנו.

גלעד ארדן: אנשים משלמים בשטר שכתוב עליו In god we trust?

יואל סלוצקי: לא, אנשים משלמים בשקלים.

גלעד ארדן: כמה הם משלמים בשקלים?

גלעד ארדן: כחברי כנסת נתקשה לעשות את החישובים אם תאמר את המחיר בדולרים ואחר-כך בשקלים.

גלעד ארדן: כמה משלמים היום בשקלים וכמה אתם מבקשים שישלמו מעתה ואילך?

יואל סלוצקי: היום משלמים באומדן - - -

דוד טל: אני מבקש שאדוני ידייק.

דוד טל: אתם צריכים לדעת, ואתם יודעים כמה משלמים.

דוד טל: אני מבקש לדעת את הסכום המדויק.

דוד טל: אם תטעה ב-2-3 שקלים לא אראה בזה כוונת זדון, אבל שיהיה נתון מדויק.

לאה ורון: גובה הסכומים הוא בהתאם להחלטת הממשלה מ-7 ביוני 2007?

יואל סלוצקי: לא, אלה מחירים חדשים.

יואל סלוצקי: המחירים הישנים הם לפי תקנות האגרות.

גלעד ארדן: כנראה שזה מה שבתוקף כי הם היו צריכים להוריד את התעריפים לפי שער הדולר.

ניר ימין: התקנות קובעות 77 שקלים, את הסכום כנראה פחוּת כי שער הדולר ירד מאז.

רינה פאר: יש לי את התעריפים נכון ל-20 בנובמבר 2007.

רינה פאר: אתחיל ברשותכם באגרת נוסע יוצא.

רינה פאר: בבקשה שפניכם זה מופיע בתקנה 2, תיקון תקנה 2(2) – "ממסוף מעבר אחר".

רינה פאר: בכל המסופים האגרה עמדה על 62 שקלים, ואנחנו מבקשים היום 84 שקלים.

רינה פאר: במסוף אלנבי, האגרה עמדה על 117 שקלים, ואנחנו מבקשים היום להעמיד אותה על סך 146 שקלים לנוסע שאינו פלסטיני.

רינה פאר: לנוסע פלסטיני אנחנו מבקשים להעמיד אותה, במקום 117 שקלים על סכום של 128 שקלים.

ניר ימין: למה ליצור הבחנה כזאת שלא קיימת היום?

יואל סלוצקי: בגלל הסכמי פריז.

יואל סלוצקי: האגרות של הפלסטינים נקבעו בהסכמי פריז, ויש גם חלוקה בין ישראל ובין הרשות הפלסטינית על הכנסה מאגרות.

יואל סלוצקי: הבסיס הדולרי של האגרה היה 29 דולר.

יואל סלוצקי: בהסכם פריז נקבע ש-17 דולרים מתוכם יועברו לרשות שדות התעופה ו-12 דולרים לרשות הפלסטינית.

יואל סלוצקי: אנחנו מעבירים להם מידי רבעון.

לאה ורון: בעבר גובה האגרה היה זהה לפלסטיני ולמי שאינו פלסטיני.

יואל סלוצקי: הסכמי פריז שינו את זה.

גלעד ארדן: הפלסטינים משלמים פחות בגלל שזה בדולרים?

גלעד ארדן: לא.

גלעד ארדן: מה הקשר לדולרים?

גלעד ארדן: אני שואל מדוע הפלסטינים משלמים פחות.

יואב אורן: מכיוון שהסכום שנגבה מהם נקבע בהסכמי פריז, בהסכם בין מדינות.

ניר ימין: מתי נחתם הסכם פריז?

רן כהן: בשנת 1994.

ניר ימין: ואתם יוצרים את ההבחנה הזאת רק עכשיו?

רן כהן: לא.

רן כהן: משאירים את המצב כפי שהיה.

גלעד ארדן: אמרתם ששילמו 117 שקלים ואתם מבקשים עכשיו 128 שקלים.

יואל סלוצקי: זה פערי שערים של הדולר.

רינה פאר: באשר לאגרת מטען בכלל המסופים, למעט קרני ואלנבי, הסכום עמד על 137 שקלים, וכעת אנו מבקשים להעלות אותו ל-170 שקלים.

רינה פאר: במסוף אלנבי הסכום עמד על 137 שקלים למטען, ואנו מבקשים להעלות אותו ל-179 שקלים.

רינה פאר: במסוף קרני אנחנו מבקשים להעלות את אגרת המטען מ-137 שקלים ל-148 שקלים.

גלעד ארדן: כמה אנשים עוברים בשנה בכל המסופים יחדיו?

גלעד ארדן: כלומר מה המשמעות הכספית של כל ההעלאות הללו לפי הערכתם?

יואב אורן: תהיה תוספת של 63 מיליון שקל לפי נתוני 2008.

גלעד ארדן: זה מתחלק על פני כמה יוצאים ונכנסים?

גלעד ארדן: משלמים אגרה על יציאה או גם על כניסה?

יואב אורן: האגרה נגבית מנוסע יוצא.

יואב אורן: יש כמיליון וחצי נוסעים יוצאים בשנה.

ניר ימין: את ההבחנה בין ישראלי ופלסטיני לא עשיתם באגרת מטען אלא רק באגרת נוסע.

רינה פאר: הסכמי פריז לא חלים על אגרת מטענים.

דוד טל: חסר לי כאן, אולי לא עקבתי, ממסוף מעבר אחר מה היה גובה האגרה קודם.

גלעד ארדן: גובה האגרה עמד על 137 שקלים וכעת מבקשים להעלות במסוף קרני ל-148 שקלים, במסוף אלנבי ל-179 שקלים ובכל מעבר אחר ל-170 שקלים.

יואב אורן: במסוף מעבר אחר, שזה נהר הירדן, ערבה, יצחק רבין וטאבה – באגרת נוסע מעלים מ-62 שקלים ל-84 שקלים.

דוד טל: אני שואל כרגע על המטען, אבל חבר הכנסת ארדן ענה לי שאגרת מטען עמדה על 137 שקלים ממסוף מעבר אחר והיום אתם מבקשים 170 שקלים.

ניר ימין: למה צריך לקבוע אגרות מטען שונות למעברים שונים ולא להשאיר אגרת מטען קבועה לכל המעברים כפי שהיה עד היום?

יואב אורן: כנגזרת מן ההסכמים גם עם ירדן וגם עם הפלסטינים בקרני.

יואב אורן: לא רצינו לגעת בשום דבר שקשור להסכמים בין-לאומיים.

יואב אורן: כל אגרה שהיתה חלק מהסכמים שמנו אותה בצד ולא נגענו בה.

ניר ימין: קרני ואלנבי זה חלק מהסכמים לגבי המטען.

רינה פאר: קרני זה עם הפלסטינים ואלנבי עם הירדנים.

יואב אורן: בהסכם השלום עם ירדן היה סעיף שנגע לאגרות במסוף אלנבי.

יואב אורן: הסכם השלום עם ירדן נגע רק למסופים יצחק רבין ונהר הירדן, אבל היה שם נספח שכלל בתוכו את התעריפים שאפשר לגבות בתחום האגרות.

ניר ימין: זה נכון גם לנוסע וגם למטען?

יואב אורן: לא, בהסכם עם ירדן אין שום התייחסות לגובה האגרות שעלינו לגבות מנוסעים.

ניר ימין: לכן היה שם רפיח, אלנבי ואחר.

יואב אורן: מסוף רפיח נסגר.

יואב אורן: מסוף אלנבי הוא היחיד שנשאר, שהפלסטינים מקבלים בגינו תמורה כלשהי מאתנו.

דוד טל: איך אתם מסבירים את העלייה הגדולה מ-62 שקלים ל-84 שקלים, עלייה של למעלה מ-30%?

יואב אורן: מסופי הגבול פועלים כמשק כלכלי סגור, לא כחלק מתקציב רשות שדות התעופה, ומתוך התקציב שלהם צריכים לכסות את הפעילות כדי לתת שירות לנוסעים ולמטענים.

יואב אורן: המסופים פועלים תחת גירעון שממומן על-ידי משרד האוצר בשנים האחרונות, דבר שגרם לכך שהמסופים מהווים חסם גם לכלכלה וגם לתיירות.

יואב אורן: אם יש עכשיו גל של תיירים שמגיע מסיני לישראל דרך מסוף טאבה, התשתיות של מסוף טאבה מוגבלות ומגבילות את המעבר של האנשים הללו לתוך ישראל, ממש מונעות את הכניסה, ואותו דבר בתחום המטענים מול ירדן במסוף נהר הירדן ומול מצרים בניצנה.

יואב אורן: התשתיות שלא תואמות את הגידול בביקושים מהוות חסם לתהליכים.

דוד טל: תמיד כל מעבר כזה היה משק סגור?

יואב אורן: כל המעברים כיחידה אחת הם משק סגור.

דוד טל: לפיכך אני צריך לבדוק את הפעילות שיש בכל מעבר ומעבר, או בכל המעברים ביחד.

דפנה עין דור: כל המעברים ביחד ולא אחד-אחד.

דוד טל: אני בטוח ששם אין, אבל אולי יש ולא ידוע לי, לכן עליי לבדוק אם אתם נותנים למשל הנחות גדולות מאוד לחנויות דיוטי-פרי במעברים.

דוד טל: אם אתם נותנים הנחות של כמה עשרות מיליונים לחברה כזאת או אחרת בדיוטי-פרי – וכרגע אני מתייחס לרשות שדות התעופה בנמל התעופה בלוד – אז בעצם נותנים פריבילגיה מסוימת, נותנים הנחה גדולה מאוד לאדם שנמצא שם בשכירות, מחד, ומאידך משיתים על האזרח עלויות גדולות.

יואב אורן: לא זה המצב.

יואב אורן: אני ראש אגף תפעול של מעברי הגבול היבשתיים בשדות התעופה הפנים-ארציים.

דוד טל: אתה מדבר כאיש משרד האוצר, לכן חשבתי שאני מתבלבל.

גלעד ארדן: זה האוצר שלו.

יואב אורן: יש הבחנה ברורה בין תקציב מסופי הגבול היבשתיים לתקציב רשות שדות התעופה והם לא מתערבבים.

יואב אורן: אם ניתנת למישהו בנתב"ג איזו הנחה אין לזה שום השפעה עלינו.

גלעד ארדן: מי מכסה לכם את הגירעון?

יואב אורן: יש הסכם בין משרד התחבורה, משרד האוצר ורשות שדות התעופה על ההתנהלות הכלכלית של חטיבת המסופים.

יואל סלוצקי: ללא תקורות של רשות שדות התעופה.

יואל סלוצקי: הזמן שלנו כאן עכשיו כעובדי רשות שדות התעופה, למשל הזמן שלי ניתן כאן בהתנדבות.

יואל סלוצקי: רשות שדות התעופה תורמת לאוצר.

דוד טל: זה נשמע ממש מרגש.

יואל סלוצקי: זה למען המדינה אז אנחנו תורמים גם.

רינה פאר: כדי להסביר טוב יותר את הסיטואציה, מעברי גבול יבשתיים ותעופה הם בדרך כלל שני קווים מקבילים שלעולם לא ייפגשו.

דוד טל: הם עדיין תחת אותה מטרייה של רשות שדות התעופה.

רינה פאר: נכון.

רינה פאר: כדי לאפשר את השידוך הלא הגיוני הזה תיקנו את חוק הוראת שעה, שהסדיר באופן זמני את תפעול מעברי הגבול.

רינה פאר: העניין נבע מן הניסיון הביטחוני של רשות שדות התעופה בבידוק נוסעים ובבידוק של מעברים, מכך זה התחיל.

רינה פאר: הרציונל, שהיו צריכים לעשות את זה כמעט בין לילה והידע בתחום הביטחוני היה של רשות שדות התעופה.

גלעד ארדן: וכך זה נשאר מאז.

רינה פאר: זה בדיוק המצב.

רינה פאר: אבל מאחר וזה לא ה-Normal conduct of industry של רשות שדות התעופה, ומאחר ומדינת ישראל ביקשה שנשמש ידה הארוכה - - -

דוד טל: את מציעה להפריד, רשות המעברים היבשתיים בנפרד ורשות שדות התעופה בנפרד?

גלעד ארדן: בוודאי.

דוד טל: אולי הצעת חוק כזאת דווקא תעזור לכם.

רינה פאר: יכול מאוד להיות.

רינה פאר: חדשות לבקרים הדברים הללו עולים, אבל זה באמת משק אוטונומי לחלוטין.

גלעד ארדן: אתה לא יודע שאצלנו הסידור הזמני הוא הכי קבוע?

גלעד ארדן: ראש הממשלה מתאשפז, שמים מישהו בינתיים במקומו ואז כדי למנוע מריבות כבר משאירים את ההוא בתפקיד.

גלעד ארדן: כך זה עובד.

יואב אורן: היתה כבר החלטת ממשלה בנושא הזה פעם.

דוד טל: גם אם זה משק סגור, צריך לבחון האם כל המשק הסגור הזה מתנהל ביעילות או שמא בפזרנות.

דוד טל: אינני יודע.

דוד טל: אני חושב שאני יודע מה קורה ברשות שדות התעופה ויש לי ביקורת לא קטנה על ההתנהלות ברשות שדות התעופה, הגם שהחליפו מנכ"ל והיום מר קובי מור הוא המנכ"ל, הגם שמר שריג הוא עדיין מנהל שדה התעופה בלוד.

דוד טל: יש לי ביקורת לא קטנה על מה שקורה שם, מחד.

דוד טל: מאידך, אני סבור שכדי לאשר דבר כזה עליי להיות משוכנע שהמשק הסגור הזה מתנהל ביעילות.

דוד טל: אם הוא מתנהל לא ביעילות אולי נפנה אתכם למקורות כספיים אחרים, שאתם יכולים לייעל כאן וכאן ושם ואז לא צריך להשית על האזרחים את הגדלת גובה האגרות ב-32-33 אחוזים.

גלעד ארדן: מה השכר הממוצע אצלכם?

יואב אורן: חטיבת המסופים כולה, שמעבירה למעלה מ-3 מיליון נוסעים וכמעט 100,000 ...

יואב אורן: בשנה מתנהלת על-ידי פחות מ-50 עובדי רשות שדות התעופה.

יואב אורן: אין לפרופורציות הללו אח ורע, ליחידה כזו שמנהלת תקציב של כ-150 מיליון שקל על-ידי מספר כל-כך זעום של עובדים.

דוד טל: אתה מדבר רק על המעברים היבשתיים.

יואב אורן: נושא השיחה שלנו כאן הוא המעברים היבשתיים.

דוד טל: וממול כמה עובדים יש ברשות שדות התעופה שמטפלים בכמה מיליון תיירים?

דוד טל: 3 מיליון?

יואל סלוצקי: רשות שדות התעופה מעבירה 10 מיליון נוסעים בנתב"ג.

יואל סלוצקי: בשנה שעברה חלפו שם 10.1 מיליון נוסעים.

דוד טל: נתב"ג מוגבל ל-12 מיליון נוסעים בשנה?

יואל סלוצקי: בין 12 ל-16 מיליון נוסעים.

יואל סלוצקי: האופק התכנוני הוא 16 מיליון נוסעים בשנה.

דוד טל: רציתי לעשות אנלוגיה בין יעילות היתר במעברים היבשתיים, כפי שמר יואב אורן אמר, של פעולה עם 50 עובדים לעומת היעילות בנתב"ג.

דוד טל: צריך להכפיל את זה פי 3, אז בנתב"ג צריכים להיות 150 עובדים כדי להישאר באותה רמת יעילות.

דוד טל: כמה עובדים שם?

יואל סלוצקי: הרבה יותר.

יואל סלוצקי: צריך להוסיף לזה בערך עוד אפס – אלף ומשהו עובדים קבועים.

רינה פאר: חבר הכנסת טל, התשובה לשאלתך טמונה באימתו של האוצר.

רינה פאר: משרד האוצר הרי חולש היום מבחינה חוקית על התקציב של כל אחד ואחד מן התאגידים על-פי דין.

רינה פאר: אבל במקרה הזה, מאחר ורשת הביטחון שמשרד האוצר נותן מובנית, היא חלק בלתי נפרד מההיווסדות של מעברי הגבול, משרד האוצר בודק ברמה מאוד-מאוד-מאוד-מאוד מדוקדקת ופרטנית את התקציבים ואת הביצועים של המסופים ועושה עבודה מאוד נאמנה לעם ישראל.

נתנאל היימן: אני נציג התאחדות התעשיינים.

נתנאל היימן: יש לי שתי הערות קצרות.

נתנאל היימן: אני רוצה להפריד בין התפעול, שכן מכסה את עצמו, ובין התשתיות, שעליהן רשות שדות התעופה לא אחראית וזה לא קשור גם לבעלי המטענים.

נתנאל היימן: התפקיד של המדינה לספק תשתיות, ורשות שדות התעופה צריכה להתאים את עצמה מבחינת כוח-האדם, ההתייעלות, הפריסה על פני משמרות וכן הלאה.

נתנאל היימן: כרגע השירות גרוע, מטענים תקועים ונוסעים מחכים, אבל השירות הגרוע הזה נובע מהיעדר תשתיות.

גלעד ארדן: אולי עכשיו הם יגדילו את כוח-האדם.

נתנאל היימן: למרות השירות הגרוע הזה מעלים את מחיר האגרות.

יואב אורן: הנחת העבודה שלך בקשר לתשתיות אינה נכונה מכיוון שמתוך המשאבים האלה באה גם ההשקעה בתשתיות.

יואב אורן: ההגדלה הזאת בפירוש אמורה לממן שיפורים ניכרים בתשתיות במסופי המטען בניצנה ובנהר הירדן.

יואב אורן: זאת אחת המטרות.

יואב אורן: גם מבחינת שעות עבודה וגם מבחינת תשתיות, זאת המטרה.

יואב אורן: הקדמתי ואמרתי שאנחנו צוואר בקבוק לתהליך.

יואב אורן: אנחנו מודעים לבעיות שלנו ורוצים לשפר את התפקוד.

גלעד ארדן: רשמנו לפנינו שאתם מתכוונים להשתמש בכסף הזה גם לשיפור התשתיות והשירות.

רינה פאר: זה מופיע בחוק, אגב.

דוד טל: אפשר לקבל את פירוט התקציב שלכם, עם כל הסעיפים השונים?

יואל סלוצקי: בוודאי שאפשר לקבל אותו.

לאה ורון: חבר הכנסת דוד טל מבקש שיעבירו לו בכתב את פירוט התקציב.

נתנאל היימן: ההערה השנייה שלי מתייחסת לשער הדולר.

נתנאל היימן: נראה לי שהניחו כאן הנחות מרחיבות.

נתנאל היימן: בתור יצואנים היינו שמחים לקבל שער דולר כפי שנקבע בהצעה הזאת.

דוד טל: תעשו את זה כמו אצל החרדים.

דוד טל: החרדים קבעו ששער הדולר לא פחות מ-4 שקלים.

גלעד ארדן: עו"ד רינה פאר, אני מבקש ממך לקרוא ברצף את התקנות עד סופן, ולאחר מכן אם למישהו תהיה הערה לנוסח נאפשר להעיר.

רינה פאר: תקנות רשות שדות התעופה (אגרות במסופי המעבר היבשתיים) (תיקון), התשס"ז-2007 "בתוקף סמכותי לפי סעיף 29 לחוק רשות שדות התעופה, התשל"ז-1977, ולפי סעיף 2(ד)(1) לחוק רשות שדות התעופה (הוראת שעה), התש"ם-1980, באישור הממשלה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:"

ניר ימין: אלה תקנות שרשות שדות התעופה הציעה לשר, נכון?

רינה פאר: כן.

ניר ימין: כי הסעיף המסמיך מאפשר אחת משתי אופציות.

רינה פאר: תקנה 1 – תיקון תקנה 1 לתקנות העיקריות "בתקנה 1 לתקנות רשות שדות התעופה (אגרות במסופי המעבר היבשתיים), התשנ"ה-1994 (להלן: "התקנות העיקריות"), תמחקנה ההגדרות של "דולר", "השער החדש" ו-"השער הבסיסי" ובמקומן יבוא, לאחר הגדרת "בעל רכב": ""המדד" – מדד המחירים הכללי לצרכן כפי שהוא מתפרסם מעת לעת על-ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

רינה פאר: "המדד הבסיסי" – מדד המחירים הכללי לצרכן שהתפרסם ביום 15.12.06 בגין חודש נובמבר 2006.

רינה פאר: "המדד הקובע" – מדד המחירים הכללי לצרכן המתפרסם ב-15.12 בכל שנה בגין חודש נובמבר שקדם לו.

רינה פאר: " תקנה 2 – תיקון תקנה 2 לתקנות העיקריות בתקנה 2(א) לתקנות העיקריות הסימונים (1) עד (3) יימחקו ובמקומם יבוא: "(1) ממסוף אלנבי – 146 שקלים חדשים; נוסע כאמור שהוא פלסטיני – 128 שקלים חדשים; (2) ממסוף מעבר אחר – 84 שקלים חדשים;""

ניר ימין: בפסקה (1) צריך להיות "נוסע ממסוף כאמור שהוא פלסטיני".

ניר ימין: המילה "כאמור" מתייחסת למסוף.

דוד טל: נכון.

דוד טל: על-פי מה שרשום כאן מדובר על המסוף ולא על הנוסע הפלסטיני.

דוד טל: לא מדברים כאן כאמור על נוסע.

רינה פאר: הרישה היא "נוסע היוצא אל מחוץ לישראל ממסוף מעבר ישלם", ולכן "כאמור" מתייחס לנוסע שיוצא מישראל, שהוא גם פלסטיני ויוצא מישראל דרך אותו מסוף מעבר.

גלעד ארדן: את הנוסח הסופי תסדירו ביניכם.

גלעד ארדן: העיקרון ברור.

גלעד ארדן: אם הנוסח נכון, מה טוב.

גלעד ארדן: ואם לא נכון, תסדירו אותו אחרי כן.

גלעד ארדן: הוא לא משפיע על המהות.

גלעד ארדן: המהות מוסכמת.

לאה ורון: עו"ד ימין יודיע על הנוסח לוועדה.

רינה פאר: תקנה 3 – תיקון תקנה 3 לתקנות העיקריות "במקום תקנה 3 לתקנות העיקריות – יבוא: "3.

רינה פאר: אגרות יציאה עם מטענים בעל רכב מסחרי היוצא ממסוף מעבר יבשתי עם מטענים שאינם כבודה אישית, ישלם לרשות אגרת יציאה עם מטענים כמפורט להלן:"

דוד טל: כשאת אומרת "לרשות" את מתכוונת לא לרשות הפלסטינית.

רינה פאר: לרשות שדות התעופה, שמוגדרת ככזאת בתקנות המקוריות.

רינה פאר: "(1) ממסוף קרני – 148 שקלים חדשים; (2) ממסוף אלנבי – 179 שקלים חדשים; (3) ממסוף מעבר אחר – 170 שקלים חדשים;" תקנה 4 – תיקון תקנה 5 לתקנות העיקריות תקנה 5 לתקנות העיקריות תימחק ובמקומה יבוא: "5.

רינה פאר: האגרות לפי תקנות 2 ו-3 ישולמו לרשות כשהן מוגדלות או מוקטנות, לפי הענין, בשיעור ההפרש שבין המדד הקובע למדד הבסיס; הגדלתן או הקטנתן של האגרות כאמור תיעשה ב-1 בינואר של כל שנה (בתקנות אלה – יום העדכון); סכום מוגדל או מוקטן, כולל מס ערך מוסף – יעוגל לשקל החדש הקרוב ביותר.

רינה פאר: " תקנה 5 – תחילה תחילתן של תקנות אלה ב-1 בחודש שלאחר פרסומן.

רינה פאר: "

גלעד ארדן: מתוך 1.5 מיליון העוברים, כמה פלסטינים וכמה ישראלים?

יואב אורן: עוברים כ-400,000 פלסטינים דרך מסוף אלנבי, והשאר תיירים וישראלים.

יואב אורן: הייתי מעריך שעוברים כ-400,000 ישראלים, והשאר תיירים.

דוד טל: חבר הכנסת טיבי עבר השבוע במעבר אלנבי.

דוד טל: באיזו קטגוריה הוא מסווג, פלסטיני או ישראלי?

יואב אורן: ישראלי.

רונית תירוש: תלוי מה הוא אמר להם.

רונית תירוש: סביר להניח שאמר שהוא פלסטיני.

גלעד ארדן: יש למישהו הערות חשובות נוספות?

גלעד ארדן: לא.

גלעד ארדן: אני מעמיד להצבעה את אישור התקנות בנוסח שקראה עו"ד פאר.

דוד טל: עו"ד פאר היא ותיקת היועצים המשפטיים של רשות שדות התעופה.

לאה ורון: חברת הכנסת יחימוביץ מצביעה במקום חבר הכנסת מרציאנו.

גלעד ארדן: מי בעד אישור תקנות רשות שדות התעופה (אגרות במסופי המעבר היבשתיים) (תיקון), התשס"ח-2008?

גלעד ארדן: מי נגד?

גלעד ארדן: מי נמנע?

גלעד ארדן: הצבעה בעד תקנות רשות שדות התעופה (אגרות במסופי המעבר היבשתיים) (תיקון), התשס"ח-2008 – 4 נגד – 1 נמנעים – אין התקנות נתקבלו.

גלעד ארדן: 4 בעד, אחד נגד, אין נמנעים.

גלעד ארדן: התקנות אושרו.

גלעד ארדן: תודה רבה.

גלעד ארדן: הישיבה נעולה.