ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 585, 2008-06-03 09:00

גלעד ארדן: בוקר טוב.

גלעד ארדן: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: על סדר היום: הצעת חוק פיצוי וסיוע לנוסעים עקב עיכוב או דחייה בטיסה, התשס"ח-2007, של חבר הכנסת אחמד טיבי.

גלעד ארדן: הצעת החוק אושרה במליאת הכנסת בקריאה טרומית ביום 9.1.2008.

גלעד ארדן: הוועדה קיימה כבר דיון אחד בהצעת החוק ב-19.2.2008.

גלעד ארדן: הדיון נוהל על ידי חבר הכנסת חנא סוויד, שהחליף אותי.

גלעד ארדן: באותו דיון נשמעו כבר הערות כלליות מצד כל מי שהיה מעוניין בכך, לגבי העקרונות שמגולמים בהצעת החוק.

גלעד ארדן: אבקש מהמציע לחזור בתמציתית ולעדכן את הוועדה אם יש דברים שהוא מעוניין לשנות בהצעת החוק לאור ההערות שנשמעו.

גלעד ארדן: מעבר לזה, אם אין למישהו הערה שלא נשמעה בדיון הקודם, נוכל לעבור ולקרוא את הצעת החוק.

אחמד טיבי: תודה אדוני.

אחמד טיבי: יש כמה הערות ויש כמה צדדים שפנו אלי והשמיעו את טענותיהם חלקן מוצדקות וחלקן פחות.

אחמד טיבי: אני מציע שנתחיל לקרוא את החוק ותוך כדי אני אומר לאיזה הסתייגויות אני מסכים.

אחמד טיבי: למשל, ישנה הסתייגות של ההתאחדות לסוכני נסיעות שהם לא נמצאים בדירקטיבה האירופאית ולכן אני מוכן שההגדרה של מארגן תיור תשתנה להגדרה אחרת שכולנו נוכל להתכנס סביבה.

גלעד ארדן: כפי שאמרתי, אם יש הערות נוספות או נתונים שגופים רוצים להציג, בבקשה.

ראומה אופק ששון: אני ממשרד התמ"ת.

ראומה אופק ששון: אנחנו מתנצלים אבל לא היינו בדיון הקודם.

ראומה אופק ששון: רצינו להבהיר שבהתאם להחלטת הממשלה אנחנו תומכים בהצעת החוק, בכפוף לכך שסעיף 15, שעניינו הפרה ועונשין, יושמט.

ראומה אופק ששון: אנחנו סבורים שהמהות של ההצעה היא אזרחית נזיקית ולא עונשית ולכן החלטת הממשלה היא להתנגד לקביעת סנקציה פלילית.

ראומה אופק ששון: כפועל יוצא מכך אנחנו מתנגדים להטלת האחריות על האכיפה על הממונה להגנת הצרכן.

גלעד ארדן: אם זאת לא תהיה סנקציה פלילית אז מה - - -

ראומה אופק ששון: בכל מקרה לא להטיל את זה על הממונה להגנת הצרכן.

ראומה אופק ששון: הממונה על הגנת הצרכן מטפל בעבירות פליליות על חוק הגנת הצרכן.

ראומה אופק ששון: הוא מטפל בהיבטים הפליליים.

ראומה אופק ששון: בכל מקרה, אין מקום להטיל את האכיפה והטיפול עליו.

אתי בנדלר: הממונה מטפל רק בהיבטים פליליים?

ראומה אופק ששון: בעיקר.

ראומה אופק ששון: מבחינת היכולות כרגע - - -

אתי בנדלר: מבחינת היכולות או מבחינת הסמכויות?

ראומה אופק ששון: מבחינת סמכויות, הסמכויות הוא מעבר לכך.

ראומה אופק ששון: בפועל הוא מטפל בעבירות הפליליות.

ראומה אופק ששון: אנחנו כולנו יודעים שאנחנו עומדים לפני הקמת הרשות לסחר הוגן ואנחנו לא רוצים לקבוע, בשלב זה, עבור הרשות שעדיין לא קמה.

גלעד ארדן: אז בעצם אתם מציעים להסתפק רק בפיצויים שייקבעו בהצעת החוק.

ראומה אופק ששון: כן.

ראומה אופק ששון: זאת גם החלטת הממשלה.

גלעד ארדן: משרד המשפטים, מה עמדתכם לגבי נושא הענישה?

דנה נויפלד: החלטת הממשלה היתה ברורה.

דנה נויפלד: החלטת הממשלה היתה לתמוך בהצעה בכפוף להשמטה של סעיף 15 להצעה שעניינו עונשין.

גלעד ארדן: עורכת דין נויפלד, זה מאוד מעניין.

גלעד ארדן: אני מכיר חבר כנסת שלפני זמן לא רב קידם הצעה שנוגעת לאיחור של טכנאים, לא לאיחור של מטוסים.

גלעד ארדן: כשהוא ניסה לדבר שם על פיצוי קבוע בנוסח הצעת החוק, אמרו לו נציגי משרד המשפטים שאין לזה אח ורע בחקיקה הישראלית ושהמשרד מתנגד לכך בכל תוקף.

גלעד ארדן: מוזר שפה, כשיש פיצוי עם סכום קבוע בחוק המשרד לא אומר את זה.

גלעד ארדן: יכול להיות שאין אצלכם הרמוניה חקיקתית?

דנה נויפלד: אני לא מכירה את ההצעה של אדוני בעניין הטכנאים.

דנה נויפלד: אני אשמח לקרוא אותה.

גלעד ארדן: אני מקווה שבין המחלקה של שירלי אבנר למחלקה של תמר קלהורה ושלך יש זרימת מידע כדי שלא יהיו עמדות סותרות לגבי חוקים עם עקרונות דומים.

אתי בנדלר: מכל מקום, אדוני ודאי ישמח לשמוע שאתמול קיבלתי הודעה רשמית מגברת אבנר, שהשר החליט לא להגיש הסתייגות להצעת החוק האמורה.

גלעד ארדן: אני שמח רטרואקטיבית כי אני כבר יודע.

גלעד ארדן: אדוני הבקשה מקובלת עליך?

אחמד טיבי: מה דעתך?

גלעד ארדן: באופן העקרוני אני חושב שהחוק שלך הוא חשוב וראוי ושצריך לקדם אותו.

גלעד ארדן: עם זאת, זאת המחלוקת המהותית ביותר עם משרדי הממשלה.

גלעד ארדן: נראה לי שעניין של פיצוי בגובה שנקבע בחוק הוא דבר ראוי והתקדמות משמעותית לעומת המצב הקיים.

גלעד ארדן: גם אם חברת התעופה תסרב לשלם, ותאלץ את האזרחים להיגרר לבית המשפט, בית המשפט יתחיל מהסכום הזה ומעבר לו יצטרך להוסיף הוצאות.

גלעד ארדן: האזרח לא יצטרך להוכיח את הנזק שנגרם לו וזה המכשול העיקרי שמונע מאזרחים להגיש תביעות.

גלעד ארדן: תקני אותי אם אני טועה.

אתי בנדלר: אני רוצה לחזור לעניין הקודם.

אתי בנדלר: רציתי להעיר: כאשר משמיטים את סמכויותיו של הממונה להגנת הצרכן מהחוק, אני חושבת שהממשלה צריכה בכל זאת להודיע מי יהיה השר הממונה על ביצוע החוק ואולי מי יהיה השר שיהיה רשאי להתקין תקנות לביצוע החוק.

אתי בנדלר: אחרת החוק נשאר יתום.

אתי בנדלר: זה מה שהטריד אותי בהקשר הזה.

גלעד ארדן: זה בוודאי שר התחבורה.

אתי בנדלר: אינני יודעת, אולי שר התיירות.

גלעד ארדן: לממשלה יש עמדה?

תמר קלהורה: לממשלה אין עמדה אבל אני רוצה להפנות את אדוני למסמך שנשלח אליו ב-17.2 ממרכז המידע והמחקר של הכנסת לגבי האכיפה של תקנות אירופאיות.

תמר קלהורה: בסעיף 5 לאותו מסמך נאמר שהטיפול בתלונות נוסעים הוא על רשות התעופה האזרחית.

תמר קלהורה: זה לא בהכרח מתאים לכאן.

גלעד ארדן: נראה לי שיש פערי כוח אדם לא מבוטלים בין רשויות התעופה האזרחיות במדינות אחרות לבין ישראל.

תמר קלהורה: ככל הנראה התפיסה באירופה היא, שזה עניין של תחבורה ולא של תיירות.

תמר קלהורה: לממשלה אין עמדה, ואולי צריך לגבש עמדה, אבל אם בכלל, זה צריך להיות הכיוון ולא הכיוון של התיירות.

תמר קלהורה: הכיוון צריך להיות שהטלת האחריות על ביצוע החוק הזה הוא על שר התחבורה ולא על שר התיירות.

תמר קלהורה: אין לנו עמדה אבל יכול להיות שאפשר ללמוד מהאירופים.

גלעד ארדן: נדון בהרחבה מה זה עיכוב ומה זה ביטול ומתי נסיבות שעומדות בתנאי החוק ומתי לא.

גלעד ארדן: הגורם שיש לו את הכלים המיידים לבדוק הם הגורמים התחבורתיים זה משרד התחבורה.

גלעד ארדן: זה נראה לי הדבר הטבעי.

גלעד ארדן: השאלה האם זה מקובל עליך?

אחמד טיבי: בהחלט.

גלעד ארדן: חבר הכנסת טיבי שאל האם דעתנו היא שבאמת ניתן לבטל את הסנקציה הפלילית כפי שהממשלה דורשת?

אתי בנדלר: לגבי תיקונים שנעשים בשנים האחרונות בחוק הגנת הצרכן, זאת היתה עמדה עקבית של הממשלה להימנע מסנקציות פליליות ולהשאיר את הכר לאכיפה אזרחית, קרי הגשת תביעות.

אתי בנדלר: לאחרונה, דווקא במסגרת חוק הגנת הצרכן, אינני זוכרת באיזו שנה,

אתי בנדלר: נדמה לי שהמגמה קצת השתנתה והוסיפו דווקא עבירות פליליות.

אתי בנדלר: יתכן שכאן, ככל שהפיצויים אכן יהיו פיצויים משמעותיים, אפשר יהיה להשאיר את זה לזירה האזרחית כי פיצוים משמעותיים מדרבנים את מי שנפגע להגיש תביעה אזרחית לקבלת אותם פיצויים.

אתי בנדלר: בעצם האכיפה הפלילית צריכה להיות מופנית יותר, להבנתי, כלפי חברות שמרבות בהפרת הוראות.

אתי בנדלר: אבל כאן אין הוראות שבעצם מפרים אותן, ששייכות למישור הפלילי.

אתי בנדלר: אני נוטה להסכים לעמדה הממשלתית ולהסתפק באכיפה אזרחית.

אחמד טיבי: מצד שני, בחוק הגנת הצרכן, בכמה חוקים צרכניים, נקבעו סמכויות ותפקידים לממונה על הגנת הצרכן.

אחמד טיבי: החוק שלנו הוא חוק צרכני ממדרגה ראשונה.

אחמד טיבי: אני מבין את חוסר האהבה של הממשלה לתפקיד הזה.

אחמד טיבי: אני לא מקבל את אי האהבה הזאת.

אחמד טיבי: אגב, על פי דוח מבקר המדינה היא גם לא מזרימה כספים לממונה על הגנת הצרכן.

אחמד טיבי: השאלה, האם אנחנו צריכים לתת יד להחלשת יתר של הממונה על הגנת הצרכן?

אחמד טיבי: אני מקשיב ומעלה סוגיה.

גלעד ארדן: הרשות החדשה שעומדת לקום, הרשות לסחר הוגן אמורה להחליף את הממונה על הגנת הצרכן.

ראומה אופק ששון: כן.

ראומה אופק ששון: הרשות אמורה לבוא במקום הממונה על הגנת הצרכן.

ראומה אופק ששון: זאת אומרת, הממונה על הרשות לסחר הוגן יבוא במקום ממונה על הגנת הצרכן.

ראומה אופק ששון: כל הסמכויות לפי החוק יינתנו לו.

ראומה אופק ששון: הרשות עדיין לא קמה ועדיין לא הסתיים תהליך המינוי.

ראומה אופק ששון: לכן אנחנו חושבים שבכל מקרה צריך להמתין ולחכות למינוי.

ראומה אופק ששון: ודאי שעם כוח האדם הנוכחי אין לנו שום אפשרות לקחת על עצמנו מטלות נוספות.

ראומה אופק ששון: מה גם שמבחינת המהות אנחנו סבורים שזה לא נכון.

גלעד ארדן: עוד נחזור לזה.

אתי בנדלר: אולי תחשבו על מנגנון, מעבר לשאלה מי יהיה השר הממונה ומי יהיה מוסמך להתקין תקנות ביצוע.

אתי בנדלר: אולי מנגנון של גורם ממשלתי שיוכל לרכז בידיו מידע בדבר כמות העיכובים, הביטולים וכיוצא בזה, כדי לראות האם יש חברות שהן בעייתיות במיוחד בנושא הזה.

עדי שפריר: אני מרשות התעופה.

עדי שפריר: עורכת הדין צביה בלאו היא זאת שהגישה את ההערות שלה.

עדי שפריר: מסיבות אישיות היא לא יכולה להגיע ואני כאן במקומה.

גלעד ארדן: האם יש מישהו במשרד התחבורה שיכול לדבר על מדיניות המשרד?

גלעד ארדן: האם יש מישהו שמרכז נתונים בנושא הזה לגבי חברות תעופה?

עדי שפריר: בסופו של דבר הפניות מגיעות לרשות התעופה.

עדי שפריר: תלונות הציבור מגיעות אלינו.

עדי שפריר: יש מישהי שממונה על טיפול בפניות.

אלי ליפשיץ: יש לי נתונים לגבי סיבות לאיחורים במדינות אירופה.

אלי ליפשיץ: אני לא יודע אם זה מקביל למצב במדינת ישראל.

אלי ליפשיץ: אני מגיש את זה לוועדה כדי שישמש כלי עזר.

אלי ליפשיץ: 50% מסיבות הביטול הן באשמת חברות התעופה.

אלי ליפשיץ: 19% בגלל בעיות של נמל התעופה.

אלי ליפשיץ: 11% בעיות של המסלול וכל השאר אלה בעיות של ביטחון ובעיות קטנות אחרות.

אלי ליפשיץ: הסיבות העיקריות הן חברות התעופה, שזה 50% ובעיות בנמל התעופה שזה 19%.

גלעד ארדן: אני לא ידוע אם הכנתם עבודה על דרכי הפיצוי.

גלעד ארדן: אני לא יודע אם יש מסמך של הממשלה.

אלי ליפשיץ: אין מסמך אבל יש לי מה להגיד בנושא הזה.

עומר שלו: אני מייצג את אל-על.

עומר שלו: אנחנו נקבל את הצעתו של אדוני ונגיב לסעיפים.

עומר שלו: יש לי הערה עקרונית שעלתה בדיון הקודם ואני לא יודע אם נעשה בה משהו.

עומר שלו: בדיון הקודם העלינו את חוסר ההרמוניה בין חוקים מסוימים ותקנות מסוימות בתחום התעופה לבין הצעת החוק הרלוונטית.

עומר שלו: מדובר בתקנות רישום יתר, אמנת ורשה וחוק התובלה האווירית וכמה נושאים כבדי משקל שבעצם נמצאים בהצעת החוק והם לא פרטניים בכל סעיף.

עומר שלו: אם אני זוכר נכון, אדוני הפנה את השאלה למשרד המשפטים.

עומר שלו: ראיתי את המסמך ששלחה עו"ד צביה בלאו.

עומר שלו: לא ראיתי שם התייחסות לנושא הזה.

גלעד ארדן: אם הצעת החוק סותרת אמנה שמדינת ישראל היא צד לה או תקנות שכבר היום מסדירות תחום מסוים, לדעתי עורכת הדין בלאו אמורה להיות מודעת לכך.

עומר שלו: אנחנו העלינו את זה בפניה.

גלעד ארדן: עו"ד שפריר נמצאת כאן.

גלעד ארדן: אתה תעלה את אי ההתאמה ונראה אם אפשר ליישב אותה או שצריך לקבל הכרעות מה יגבר.

לאה ורון: בדיון הקודם התנצל נציג אל-על שההערות שלהם לא הועברו לוועדה.

לאה ורון: אנחנו בדיון השני, וההערות שלכם לא הועברו לוועדה.

עומר שלו: העברנו הערות לוועדה ולמשרד התחבורה.

עומר שלו: אתמול העברנו לוועדה וקיבלנו אישור שזה התקבל.

עומר שלו: קיבלנו אישור מללי.

גלעד ארדן: אני לא מציע לאפשר לנו כל כך הרבה זמן.

גלעד ארדן: אני חושב שהיום בבוקר זה יכול היה להספיק.

גלעד ארדן: היתה לי נסיעה ארוכה מתל אביב ויכולתי להספיק.

גלעד ארדן: אמרתם לללי להשאיר אותי בכנסת ולא לתת לי לצאת עד שלא אקבל את זה?

עומר שלו: מזכירים לי שלאחר הדיון הקודם גם העברנו את המסמך.

לאה ורון: ממש לא.

גלעד ארדן: אתם חברה מספיק גדולה ומסודרת כדי שתוודאו שמסמכים שלכם מתקבלים.

דנה נויפלד: גם אנחנו נשמח לקבל את ההערות.

אתי בנדלר: אני מבקשת להעיר לגבי אי ההתאמה הנטענת בין אמנת ורשה לבין הצעת החוק המוצעת.

אתי בנדלר: אמנת ורשה אכן יש לה תוקף סטטוטורי במדינת ישראל.

אתי בנדלר: חוק התובלה האווירית מעגן את אמנת ורשה בחקיקה וקובע אפילו איחוד עילה, קביעת זכות לתביעת דמי נזק לפי כל דין אחר, למעט לפי חוק התובלה האווירית.

אתי בנדלר: הטענה הזאת הועלתה.

אתי בנדלר: קראתי את הפרוטוקול הקודם מאחר ולא הייתי באותו דיון.

אתי בנדלר: הבנתי שהממשלה צריכה לבדוק ולהביע עמדה ברורה איך היא רוצה להתייחס לסתירה שתיווצר לכאורה בין חוק התובלה האווירית לבין הצעת החוק הזאת, ככל שהיא תתקבל.

גלעד ארדן: איזו סתירה?

אתי בנדלר: למשל, סעיף 10 לחוק התובלה האווירית קובע: "אחריותו של המוביל, עובדיו וסוכניו, לפי חוק זה לנזק, לרבות לנזק שנגרם עקב מותו של נוסע, תבוא במקום אחריותו לפי כל דין אחר ולא תישמע כל תביעה לפיצוי על אותו נזק שלא על פי חוק זה, תהא עילתה הסכם, עמלה אזרחית או כל עילה אחרת, ויהיו התובעים אשר יהיו".

אתי בנדלר: דהיינו, קובע חד משמעית שניתן לקבוע נזק אך ורק לפי חוק התובלה האווירית, כשחוק התובלה האווירית מאפשר תביעת נזק רק לפי אמנת ורשה.

אתי בנדלר: ברור שצריך לתקן את הסעיף הזה, ככל הצעת החוק הזאת - - -

גלעד ארדן: זאת לא סתירה, זה המצב היום.

אתי בנדלר: ביקשתי לברר איך מדינות אחרות באירופה מתמודדות עם הנושא שהרי יש להניח שחלק ממדינות אירופה, שאימצו את הדירקטיבה האירופית, חתומות גם על אמנת ורשה ועל פניו, ככל הנראה, אותה סתירה קיימת גם אצלם.

אתי בנדלר: גברת נויפלד אמרה שהם העבירו את זה לבדיקת מחלקת האמנות במשרד המשפטים וכרגע עדיין אין תשובה ברורה ביחס לעניין.

אתי בנדלר: ברור שהצעת החוק הזאת תתייחס לחוק התובלה האווירית ותתקן, בין היתר, את סעיף 10 שבו.

אתי בנדלר: דבר נוסף.

אתי בנדלר: באשר לתקנות, ככל שהן קיימות, אנחנו עובדים כאן במדרג נורמטיבי ידוע, הוראות חוק גוברות על תקנות.

גלעד ארדן: הייתי מבקש שנדע כל פעם מה הסתירה.

גלעד ארדן: אני מניח שגם אל-על יסבו את תשומת לבנו לעניין הזה כדי שהוועדה תדע שהנושא מוסדר ורוצים כרגע לשנות מצב קיים.

דנה נויפלד: ההערה שחברת אל-על העירה בדיון הקודם היתה הערה כללית.

דנה נויפלד: לא הצביעו אז על נקודת ספציפיות.

דנה נויפלד: אני גם אשמח לשמוע מהן הנקודות הספציפיות שבהן אתם חושבים שיש סתירה.

דנה נויפלד: מעבר לזה, אני חושבת שגם אל-על אמרו שהצעת החוק של אדוני רחבה יותר מאשר אמנת ורשה.

עומר שלו: אמנת ורשה מטפלת במגוון נושאים בתחום התעופה.

אחמד טיבי: לעומת הדירקטיבה האירופאית.

עומר שלו: אנחנו נשמח לעבוד מול משרדי הממשלה.

עומר שלו: נשמח לעבוד ישירות כדי לקדם את הנושא.

עומר שלו: אני רוצה לציין שהנושא של חוק התובלה האווירית ואיחוד העילה, זה המהות של פעילות של חברות תעופה וזה נובע גם מהעולם.

עומר שלו: הרעיון היה לקבוע מנגנון, שתביעות מכוח תובלה אווירית יידונו אך ורק במסלול אחד אחרת עומדת לנוסע עילה חוזית, עילה נזיקית ואין ספור עילות מכוח הדינים השונים.

עומר שלו: נקבע בחוק התובלה האווירית ואומץ הרציונאל של אמנת ורשה שבעצם יש רק דרך אחת לפנות והיא הדרך שמסדירה את זה.

עומר שלו: אם רוצים להחריג משהו, צריך לקחת בחשבון שזאת הפעם הראשונה, ובתי המשפט מכבדים את כלל איחוד העילה, שאנחנו יוצאים מאיחוד העילה על חוק התובלה האווירי וקובעים מנגנון אחר.

עומר שלו: צריך לבדוק איך שני הדינים האלה חיים זה עם זה.

עומר שלו: דוגמה נוספת היא התיישנות.

גלעד ארדן: אני לא מבין מה יש לבדוק.

גלעד ארדן: אם הכנסת תחליט שהיא מוסיפה עוד עילה, אז יהיה שתי עילות, או לפי חוק התובלה האווירית או על פי החוק של חבר הכנסת טיבי.

עומר שלו: לדוגמה, בהתיישנות.

עומר שלו: לפי חוק התובלה האווירית ההתיישנות היא שנתיים, שזה חריג לחוק.

עומר שלו: האם החוק הזה יהיה שונה או לא שונה?

עומר שלו: הנה דוגמה לכך שצריך לוודא גם את ההשלכות של הוראות האלה לעומת הדין התעופתי החל בישראל מזה שנים רבות.

גלעד ארדן: אני רוצה לומר משהו שמופנה בעיקר למשרד המשפטים.

גלעד ארדן: חברות תעופה פועלות לא רק בישראל אלא בעוד מקומות בעולם.

גלעד ארדן: אנחנו לא רוצים שזה יהיה מנותק לחלוטין מהסטנדרטים בעולם.

גלעד ארדן: חשוב שנדע מה הדין קובע בכמה מקומות נוספים.

גלעד ארדן: אני אבקש יותר ספציפיקציה.

אתי בנדלר: אולי אפשר לבקש ממשרד התיירות נתונים לגבי מה שיעור העיכובים, הסירובים והביטולים בארץ לעומת מדינת אירופה כדי לדעת אם יש צורך לסטות, אולי, מההוראות הקיימות בשם.

אלי ליפשיץ: אני אבדוק אם יש לנו את הנתונים.

אלי ליפשיץ: בדרך כלל לא בודקים דברים כאלה.

תמר קלהורה: אני רוצה להעיר הערה ביחס לאפשרות של חפיפה או הרחבה של הוראות חוק התובלה האווירית, שמיישם את אמנת ורשה.

תמר קלהורה: באמנת ורשה ובחוק התובלה האווירית, בהקשר שלנו, יש הוראה אחת שהיא רלוונטית וזה העניין של איחור בטיסה.

תמר קלהורה: הנושא של ביטול טיסה לא נזכר בכלל באמנת ורשה.

תמר קלהורה: זאת כמובן יכולה להיות שאלה פרשנית.

תמר קלהורה: יכול להיות שמישהו יגיד שגם איחור של 48 שעות בטיסה גם הוא איחור ולא ביטול.

תמר קלהורה: אז אפשר לומר שגם אם הטיסה מתאחרת 48 שעות, אז אמנת ורשה חלה עליה.

תמר קלהורה: אנחנו צריכים לברר עם המחלקה הבינלאומית אצלנו את היכולת להרחיב מעבר וגם האם אפשר לקבוע הסדרים במקביל.

תמר קלהורה: לשאלה האם יש פה סתירה, על פניו התשובה היא שלילית מכיוון שחוק התובלה האווירית ואמנת ורשה קובעים פיצוי נמוך על איחור.

תמר קלהורה: זה מה שיש היום ויש על זה איחוד עילה ותקופת התיישנות מקוצרת.

תמר קלהורה: הצעת החוק הזאת לא קובעת, וגם התקנות האירופאיות לא קובעות זכות פיצוי על איחור.

תמר קלהורה: הן קובעות שצריך לסייע.

תמר קלהורה: זאת תוספת אבל זאת לא סתירה.

תמר קלהורה: הזכות לפיצוי, על פי הצעת החוק, והתקנות האירופאיות חלות על ביטול.

תמר קלהורה: כאמור, ביטול לא מוסדר באמנת ורשה ולא בחוק התובלה האווירי.

תמר קלהורה: לכן, לכאורה, על פניו אין סתירה אלא מצב של הוספה.

תמר קלהורה: אנחנו ניתן חוות דעת מסודרת.

גלעד ארדן: בפועל צריך לקבוע מתי איקס זמן זה עיכוב ומעבר לזה זה ביטול.

תמר קלהורה: זאת בעיה נוספת שבאמת יכולה ליצור את אי הבהירות.

תמר קלהורה: אם תהיה הגדרה של מהו ביטול ומהו איחור, נגיע למצב שבו ההצעה איננה סותרת את חוק התובלה האווירית כי היא מוסיפה זכויות ולא סותרת חזיתית דברים שכבר מעוגנים שם.

גלעד ארדן: אני סברתי שהכל צריך להיות מוכן לדיון היום.

גלעד ארדן: הדיון הבא ייקבע למועד קרוב מאוד.

עומר שלו: גם עיכוב מעל 5 שעות מזכה את הנוסע בפיצוי.

עומר שלו: אמנם זה לא הפיצוי של סעיף 6, אלא זכויות אחרות, מכוח סעיף 7, אבל עדיין יש התנגשות בין מה שהיה זכאי הנוסע לבין מה שהוא זכאי על פי הצעת החוק.

עומר שלו: כלומר, זה לא לחלוטין מנותק מאמנת ורשה.

עומר שלו: אני מזכיר שאמנת ורשה תוקנה פעם אחת והיום משרדי הממשלה השונים עובדים על אימוץ של אמנת מונטריאול שאמורה להגדיל את סכומי הפיצויים שניתנים לנוסעים.

עומר שלו: גם את זה צריך להזכיר.

גלעד ארדן: אף משרד לא אמר את זה חוץ ממך?

עומר שלו: אני אומר שאנחנו מתכוננים לכניסתה לתוקף של אמנת מונטריאול.

גלעד ארדן: מי עמל אצלכם על אימוץ אמנת מונטריאול והגדלת הפיצוי?

דנה נויפלד: אני מוכנה לבדוק את זה עם היחידה להסכמים בינלאומיים.

עדי שפריר: אדוני, אני יודעת שבמשרד התחבורה עמלים על זה בימים אלה על אישור אמנת מונטריאול וזה אמור להיות מאושר ממש בקרוב.

תמר קלהורה: עדי, זאת רק הגבלת הסכום ולא תוספת עילות?

עדי שפריר: אני לא מכירה את הדברים לגופם.

גלעד ארדן: אני לא יודע מה זאת אמנת מונטריאול אבל האם זה קשור לעניין?

עדי שפריר: כן.

גלעד ארדן: האם המשרד לא חושב שצריך לשלוח מישהו שעמל על אימוץ אמנת מונטריאול כדי לראות שלא עושים פה דברים סותרים?

גלעד ארדן: השר מופז הוא שר מאוד מעמיק ורציני בדרך כלל.

אתי בנדלר: ככל שתביאו בפני הוועדה התייחסות לשלב שבו נמצא אימוץ אמנת מונטריאול, אני מבקשת שבמקביל תביאו התייחסות לשאלה האם אתם מתכוונים לעגן את האמנה הזאת בחקיקה ישראלית, כי אחרת לא יהיה לה תוקף מקומי?

אתי בנדלר: האם אתם מכינים הצעת חוק בעניין?

גלעד ארדן: תודיעי ללשכת השר שבתוך שבועיים יהיה דיון והצבעה לקריאה ראשונה על החוק הזה.

גלעד ארדן: אם השר לא יספיק לעשות את זה ובגלל הממשלה תחליט להתנגד כי החוק לא מוכן, אז שהציבור יידע שהשר פעל לכך שהחוק לא יעבור והציבור בישראל לא יקבל פיצוי.

גלעד ארדן: תוך שבועיים יהיה דיון נוסף והצבעה.

אחמד טיבי: אדוני היושב ראש, העברנו את החוק בממשלה למרות התנגדות שר התחבורה.

גלעד ארדן: אה, הוא התנגד גם בממשלה.

גלעד ארדן: אני חושב שהציבור לא מספיק יודע את זה.

גלעד ארדן: פה בוועדה זה יקבל יותר ביטוי ציבורי בעיקר בזמנים פוליטיים כה רגישים.

תמר קלהורה: סליחה, יש הסכמת ממשלה לתמוך בהצעת החוק, בכפוף לתאום ובכפוף להשמטת סעיף 15, וזה מחייב את הממשלה.

גלעד ארדן: עורכת הדין קלהורה את צודקת אבל יש שיטות - - -

אחמד טיבי: יש דברים שאנחנו יודעים ואת לא יודעת.

תמר קלהורה: יש עמדת ממשלה.

גלעד ארדן: זה נכון אבל אנחנו צריכים לעמוד בחובת התאום.

גלעד ארדן: מצד שני, השר יכול להמשיך שהמשרד שלו יגיע לא מוכן לדיונים האלה ואז הוא יהרוג את זה דרך משך הזמן.

גלעד ארדן: אני לא אאפשר את זה.

גלעד ארדן: בעוד שבועיים יהיה כאן דיון והצבעה.

יעל כהן-שאואט: הייתי רוצה להוסיף שתי הערות קצרות כלליות.

יעל כהן-שאואט: ראשית, באירופה הוגשה עתירה על אי חוקיות של התקנות האלה.

יעל כהן-שאואט: קראתי את הפרוטוקול ובדקתי את הנושא.

יעל כהן-שאואט: עלה שב-2006 ה-EUROPIEN COART OF JUSTICE החליט שהתקנות האלה כן חוקיות ואין בעיה עם התקנות האלה.

אתי בנדלר: זאת אומרת שאין סתירה בין הדירקטיבה האירופאית לבין אמנת ורשה?

יעל כהן-שאואט: כנראה שכן.

יעל כהן-שאואט: לא הספקתי לבדוק את תוכן ההחלטה.

יעל כהן-שאואט: לא הייתי אמורה להשתתף בדיון היום ולכן אני מתנצלת על ההערה הכללית מידי.

יעל כהן-שאואט: האיחוד האירופאי בדק את היישום של התקנות האלה במדינות אירופה ובשנת 2007 הגיש דוח.

יעל כהן-שאואט: יתכן ויש דוח מעודכן לשנה זאת.

יעל כהן-שאואט: בדוח עלתה השאלה של הגדרת איחור ביחס לביטול טיסות.

יעל כהן-שאואט: בתקנות האירופאיות עצמן יש כמה בעיות.

יעל כהן-שאואט: אולי כדי לבדוק מה הבעיות כדי שהחוק שלנו יפתור את הבעיות האלה.

יעל כהן-שאואט: אני מוכנה להעביר לוועדה את הדוח.

אתי בנדלר: אולי תוכלי להעביר לנו פרטים על הפסיקה האירופאית בעניין?

רינה פאר: תוך הסתכנות של חזרה על דברים שנאמרו בישיבה הקודמת, אני באה מנקודת הראות של מי שמפעילים את שדות התעופה ומנהלים אותם.

רינה פאר: הבעיה היא בעיקר בטיסות שכר שבהן אנשים מחזיקים כרטיסים לטיסה שהיתה מיועדת לשעה 6 בבוקר והטיסה מתקיימת בשעה 18:00 בערב.

רינה פאר: הטיפול בנוסעים, בהיותם בשדה התעופה, נופלת על רשות שדות התעופה.

רינה פאר: מתי חייבים לפנות אותם משדות התעופה, להעביר אותם לבתי מלון ולהחזיר אותם לשדה התעופה.

רינה פאר: העובדה שצריך לתת לאנשים כוס קפה או כוס מים בשדה התעופה בתקופה שבה מחזיקים אותם שם במשך שעות.

רינה פאר: הטיפול במטרדים שנוצרים בשדה התעופה כתוצאה מההתנהלות הזאת.

רינה פאר: יש גם רצבידיזם של חברות מסוימות בהתנהלות הזאת.

רינה פאר: זאת אומרת, ישנן חברות שזאת ההתנהגות הרגילה שלהן.

רינה פאר: הרשות עומדת אין אונים מכיוון שהשירות לנוסע חשוב לנו.

רינה פאר: בהרבה מאוד מקרים, בצורה כלשהי אנחנו מתארגנים.

רינה פאר: מנהל הנמל לא יכול לראות משפחות עם ילדים ותינוקות שמחכים שעות ואז מתחילים להעביר להם בקבוקים של מים וכל מיני דברים.

רינה פאר: זה לא צורה וזה לא טיפול וזה לא יכול להימשך בצורה הזאת.

רינה פאר: לכן אני סבורה שזאת ההזדמנות.

רינה פאר: ראיתי התחלה של זה בנוסח הצעה של משרד התחבורה שמתחיל לטפל בעניין.

גלעד ארדן: בנוסח שצביה העבירה לא ראיתי תוספות חוץ משינויי נוסח.

לאה ורון: לאיזה סעיף את מתכוונת?

רינה פאר: בסעיף 8א.

רינה פאר: אני לא נכנסת לפרטי הסעיף אבל יש תחילת טיפול בסוגיה הזאת.

גלעד ארדן: זה מועתק מהחוק.

רינה פאר: למה זה חשוב מבחינת רשות שדות התעופה?

רינה פאר: מכיוון שהחובה לטפל בנוסע במקרה של איחור ניכר חלה על החברות הסדירות על פי הוראות יאט"א, שאינן חלות על מפעילי טיסות השכר למיניהם.

רינה פאר: אם וככל שיחוקק החוק, אני חושבת שזאת ההזדמנות לפתור גם את הבעיה הזאת.

גלעד ארדן: מישהו מתחום התיירות אמר לי שבעצם היום על טיסות הצ'רטרים כמעט לא חל שום דבר והן אפילו כותבות את זה במפורש בכרטיסים שלהם.

רינה פאר: אני לא יודעת אם זה נכון, אבל לפחות בתחום הזה אני אומרת בוודאות שזה לא חל.

גלעד ארדן: ככל שיש לכם נתונים או התרשמות מרצידיביסטיות של חברות מסוימות, או אם יש לכם המלצות או רעיונות או ניסיון ממקומות אחרים, כיצד מטופלים מקרים כאלה, אני מבקש שלקראת הדיון הבא תתאמצו להגיש לנו ניירות.

גלעד ארדן: הכל פתוח בהצעת החוק.

גלעד ארדן: אני מכיר את חבר הכנסת טיבי והוא לא נעול על מודל כלשהו.

גלעד ארדן: אותו דבר אני מבקש ממשרד התיירות וממשרד התחבורה, כולל עניין אמנת מונטריאול.

גלעד ארדן: שלא יעבדו קשה ובסוף יהיו פה דברים שסותרים.

אהוד שבתאי: אני מסכים למה שנאמר כאן בעניין איחוד העילה ובעניין אמנת ורשה.

אהוד שבתאי: אני מסכים למה שנאמר על ידי אל-על.

אהוד שבתאי: אני גם מודע לזה שמשרד התחבורה מקדם את אימוץ אמנת מונטריאול.

אהוד שבתאי: בנוסף יש לי השגות לגבי גוף החוק.

גלעד ארדן: מה זה אמנת מונטריאול?

אהוד שבתאי: אמנן מונטריאול מרחיבה מאוד את גבולות האחריות של המוביל.

גלעד ארדן: יש הכרה בינלאומית שאמנת ורשה לא מספיקה.

גלעד ארדן: טוב לדעת שחבר הכנסת טיבי כיוון לדעת גדולים.

גלעד ארדן: הטענה המקורית של חברות התעופה, כאילו יש סתירה, היא לא בעייתית בכלל כי גם בעולם הכירו בכך שצריך לפתח את אמנת ורשה ולשם כך דנים באמנת מונטריאול.

אהוד שבתאי: לא ממש.

אהוד שבתאי: קיימת סתירה מהותית בין הצעת החוק לבין אמנת ורשה.

אהוד שבתאי: אמנת ורשה אומצה בתחילת המאה הקודמת.

אהוד שבתאי: מאז חלו שינויים.

אהוד שבתאי: המדינות השונות הכירו בזה ואימצו אמנה שמאמצת גבולות אחריות רחבים יותר, בין היתר כי התעופה היום בטוחה יותר.

אהוד שבתאי: בשביל זה צריך להכיר את אמנת ורשה.

אהוד שבתאי: אמנת ורשה קובעת, למשל, מה גבולות האחריות במקרה של מוות.

אהוד שבתאי: בזמנו,בתחילת המאה, הסיכוי לתאונות היה גדל יותר ממה שהיום.

אהוד שבתאי: הגבולות האלה הורחבו.

אהוד שבתאי: כנ"ל בעניין אבדן של כבודה וכן הלאה.

אהוד שבתאי: אבל גם באמנה החדשה יש עדיין הגנות לחברות התעופה לעניין של עיכובים, איחורים וכן הלאה.

גלעד ארדן: כל מה שאמרת משתלב.

גלעד ארדן: אין סתירה בין מה שאמרתי לבין מה שאתה אמרת.

גלעד ארדן: אני לא אמרתי שאין סתירות בין אמנת ורשה לבין החוק של חבר הכנסת טיבי.

גלעד ארדן: רק אמרתי שברגע שגם מדינות העולם הכירו בכך שגם מבחינת האחריות האזרחית על השירות, יש לקבוע סטנדרטים גבוהים יותר על חברות התעופה.

גלעד ארדן: זה שהצעת החוק של חבר הכנסת טיבי סותרת את אמנת ורשה, זה פחות מטריד את מנוחתנו.

אהוד שבתאי: רק שהיא תסתור גם את אמנת מונטריאול.

גלעד ארדן: הדרך לדעת אם היא סותרת את אמנת מונטריאול היא לא על ידי זה שמשרד התחבורה ישים את הראש שלו בחול ולא יביא לידיעת הוועדה שיש אמנת מונטריאול ומהם עקרונותיה.

גלעד ארדן: עם כל הכבוד, זה מה שהסברתי לעורכת הדין קלהורה.

גלעד ארדן: אנחנו מאוד רוצים לתאם את עמדותינו עם עמדת הממשלה אבל אם הממשלה לא תעזור לנו בעניין הזה, נתאם עם מה שיש ולא עם מה שאין בפנינו.

גלעד ארדן: אם יש עקרונות באמנת מונטריאול שמשרד התחבורה מתכוון לאמץ, יתכבד משרד התחבורה ויגיש לנו את אלה שהם רלוונטיים לחוק הזה.

אהוד שבתאי: אנחנו נסייע ונגיש גם כן הערות נוספות.

גלעד ארדן: אנחנו מצפים בשקיקה, אבל כמובן שאנחנו מעדיפים לקבל גם מהגורם שהוא פחות אינטרסנטי בעניין הזה.

אהוד שבתאי: ברשותך, אני רוצה להתייחס גם לטיסות פנים ארציות.

אהוד שבתאי: החוק קובע גבולות פיצוי גבוהים למדי בתחום התעופה הפנים ארצית, בזמן שמחיר כרטיס טיסה בתעופה הפנים ארצית, למשל, מפוקח על ידי המדינה.

אהוד שבתאי: היום אני לא יכול למכור כרטיס לאילת ביותר מ-377 שקלים.

אהוד שבתאי: לעומת זאת, החוק אומר שאם ביטלתי טיסה כזאת או איחדתי אותה עם טיסה אחרת, עדיין אני אצטרך לשלם לנוסע 1,250 שקלים.

אהוד שבתאי: יש פער גדול בין התמורה שמתקבלת אצל חברת התעופה לבין מה שניאלץ לשלם במקרה של ביטולים.

אחמד טיבי: נניח שהנוסע נוסע לא רק למטרות חופש אלא כדי לקיים פגישה גורלית וסיום עסקה של 2 מיליון שקל.

אהוד שבתאי: אז הוא יקדים את יציאתו.

אהוד שבתאי: אם כבודו רוצה לקיים פגישה בחו"ל, אתה בוודאי יוצא זמן מספיק לפני כדי להיות בטוח שתגיע גם אם הטיסה תתעכב.

אחמד טיבי: אגב, זה לא מעשה בלתי סביר שאדם שיש לו פגישה בשעה 14:00 רוצה לנסוע בשעה 09:00 ואם הטיסה הזאת מתבטלת אז תחול סנקציה על המוביל.

אהוד שבתאי: השאלה בכמה זמן וכמה טיסות יש ליעד.

גלעד ארדן: אולי ניתן לשר סמכויות לקבוע סכומים נמוכים יותר בטיסות ארציות.

גלעד ארדן: נעלה את האפשרויות.

גלעד ארדן: לא התייחסת לנושא של אבדן כבודה?

אחמד טיבי: יש חוק עצמאי מוכן שמונח על שולחן הכנסת.

גלעד ארדן: חבל, אפשר היה להוסיף כאן.

אחמד טיבי: אבל זה מוריד את הכותרת בשני עמודים במעריב.

גלעד ארדן: היום לדוגמה, העיתון עשה שני עמודים על נושא שעבר פה לא מזמן אבל עכשיו השר העביר אותו מחדש – שלילת רישיון לאחר כמה עבירות.

אחמד טיבי: אני שוקל חוק חדש – פיצוי על עיכוב חוקים בקריאה ראשונה בכנסת.

לאה ורון: כל עוד הפקידים לא יצטרכו לפצות, אז אנחנו מאוד תומכים.

גלעד ארדן: נתחיל לקרוא את החוק, נעבור על סעיפים ונצביע על מה שאפשר.

גלעד ארדן: אני רק מודיע שבישיבה הבאה, ככל שיהיו סתירות או צורך לפתוח מחדש משהו מהאישורים, אני אעשה את זה גם בלי בקשה של חבר כנסת אלא אני אבקש לפתוח מחדש.

אתי בנדלר: ככל שמישהו ייווכח שיש סתירה, שיעביר לנו פרטים על כך לפני הדיון הבא כדי שנדע אם יש צורך לבקש דיון מחדש.

אתי בנדלר: אני חוזרת ומדגישה את זה כי הדברים נאמרו גם בפרוטוקול הקודם.

אתי בנדלר: הדיון הקודם היה ב-19.2.

אתי בנדלר: בשלב זה אני מציעה שלא נקרא את שם הצעת החוק.

לאה ורון: יש הצעה לתיקון שם.

אתי בנדלר: מקריאה: "הצעת חוק פיצוי וסיוע לנוסעים עקב איחור משמעותי בטיסה.

אתי בנדלר: ..".

אתי בנדלר: אינני יודעת אם כדאי לכתוב "משמעותי" כדי שלא נתחיל להתווכח אחר כך מה זה.

אתי בנדלר: "... או סירוב להעלות לטיסה".

אתי בנדלר: אני מציעה שאת השם נשאיר פתוח.

אתי בנדלר: מקריאה: "הגדרות בחוק זה – "אדם עם ניידות מוגבלת" – אדם אשר ניידותו מוגבלת כאשר הוא עושה שימוש בתחבורה עקב ליקוי גופני, שכלי, גיל או כל סיבה אחרת להגבלת הניידות ושמצבו מצריך סיוע מיוחד והתאמות של השירות לצרכי אותו אדם בשירות המוצע לציבור".

אתי בנדלר: מובן מאליו שכל ההגדרות, כמו גם הסעיפים האחרים, יעברו ניסוח מחדש לאחר מכן.

אתי בנדלר: בכל זאת, אשמח לשמוע הערות עקרוניות.

אחמד טיבי: אם אין הערות, אני מציע שנקרא באופן שוטף.

גלעד ארדן: אחרי כל הגדרה אנחנו שואלים אם למישהו יש הערה.

גלעד ארדן: אנחנו נקרא עכשיו את כל סעיף ההגדרות ואם אין הערות אנחנו נאשר.

גלעד ארדן: כפי שאמרתי, אם תהיה סתירה או שינויי נוסח שהם מהותיים, נצטרך לפתוח מחדש.

גלעד ארדן: אתי בנדלר: ככל שאני מבינה, מדובר באדם שעקב ליקוי שיש לו, מכל אחת מהסיבות המפורטות שם, מצבו מצריך סיוע מיוחד או התאמות של השירות כלפיו.

גלעד ארדן: אני מבינה שאין הערות.

גלעד ארדן: אדוני רוצה לאשר את ההגדרה?

גלעד ארדן: אני מעדיף שנמשיך לקרוא ואחר כך נאשר.

גלעד ארדן: ההתייחסות היחידה לכך היא בסעיף 10.

גלעד ארדן: אני מעמיד להצבעה את ההגדרה של אדם עם ניידות מוגבלת.

עומר שלו: ברשותך, עוד שניה אחת כי מפנים את תשומת ליבי למשהו.

גלעד ארדן: אני לא יודע מה זאת ניידות מוגבלת.

גלעד ארדן: מי קובע את זה?

גלעד ארדן: אני מכיר ישראלים שבדיסנילנד הם מושיבים את אחד הילדים שלהם על כסא גלגלים שהמקום מעמיד לטובת המבקרים, כדי שהם לא יצטרכו לחכות בתור למתקנים.

גלעד ארדן: ברגע שאתה קובע בחוק שהוא צריך לקבל עדיפות - - -

אתי בנדלר: אדוני רוצה להשהות את אישור ההגדרה עד שנגיע לסעיף שמדבר על אדם עם ניידות מוגבלת.

גלעד ארדן: זה נושא רחב מאוד.

גלעד ארדן: אנחנו דיברנו על חוק שלם על נתיב לתחבורה ציבורית.

גלעד ארדן: כל אחד יכול היה לבוא ולטעון שהוא ראוי לעדיפות כי הוא לא מרגיש טוב.

גלעד ארדן: נראה לי שהסעיף הזה יגרום לסרבול ולהאטה משמעותית באישור הצעת החוק.

גלעד ארדן: כמובן שאני בעד לתת העדפות לאנשים עם מוגבלות.

אתי בנדלר: אני גם לא יודעת מה זאת "סיבה אחרת להגבלת הניידות".

אתי בנדלר: מי קובע שמתקיימת סיבה אחרת?

אלי ליפשיץ: אותה שאלה גם לגבי הנושא של הגיל.

אלי ליפשיץ: האם יש הגבלת גיל?

עומר שלו: לפעמים לא יודעים על הליקוי.

עומר שלו: זה צריך לידי ידיעת המוביל שאכן יש ליקוי כזה.

עומר שלו: ישנם ליקויים שנראים לעין אבל יש ליקויים שאינם נראים לעין.

דנה נויפלד: למשל, ליקוי נפשי.

עומר שלו: יש גם את הנושא של הגיל.

עומר שלו: ממתי אדם עובר לגיל שצריך עדיפות?

עומר שלו: בתקנות יש התייחסות לכסא גלגלים או דרישות מיוחדות כמו הטסת חולים עם חמצן.

עומר שלו: נדרש להודיע לחברת התעופה מספיק זמן מראש כדי שהיא תיערך.

עומר שלו: פה אין התייחסות לכך ולכאורה פעם ראשונה - - -

גלעד ארדן: נכון.

גלעד ארדן: רוב האנשים שרוצים שדרוג, נזכרים בליקוי הבריאותי שלהם לקראת הטיסה.

גלעד ארדן: הם לא זוכרים אותו הרבה לפני.

גלעד ארדן: שמתי לב שזה בעיקר בטיסות של מובילים ישראלים.

גלעד ארדן: זה עם שנלחם בהרבה מלחמות ויש הרבה אנשים שלא מרגישים טוב.

אתי בנדלר: "ביטול – אי הפעלה של טיסה שתוכננה לצאת לפועל שבה נרשם לפחות נוסע אחד".

מיכאל אזולאי: אני סוכן נסיעות.

מיכאל אזולאי: מדוע לא לפחות נוסע אחד.

מיכאל אזולאי: מדוע לא להעלות את הרף?

מיכאל אזולאי: אין טיסה שנרשם אליה רק נוסע אחד?

יעקב כהן: אפילו אם נרשם רק נוסע אחד.

אתי בנדלר: אני גם לא יודעת, אגב, מה זה נרשם.

אתי בנדלר: או שהוא רכש כרטיס טיסה או שלא.

יעקב כהן: תלוי אם זה מטוס של 200 איש או מטוס של 4 נוסעים.

מיכאל אזולאי: אין מטוסים של 4 נוסעים.

אתי בנדלר: יש למישהו הצעה אחרת להגדרה של ביטול?

מיכאל אזולאי: שיהיו לפחות 10 נוסעים.

גלעד ארדן: מניין, אם ירצו להתפלל.

מיכאל אזולאי: לא יכול להיות מטוס של נוסע אחד.

גלעד ארדן: מר אזולאי, עוד לא הגענו לסעיף שאומר כמה זמן מראש אפשר להודיע לו על הביטול.

גלעד ארדן: נרשם אדם לטיסה, אושרה לו הטיסה, הוצא לו כרטיס.

גלעד ארדן: יום לפני הטיסה הודיעו לו שמכיוון שהוא הנרשם היחיד הטיסה מבוטלת.

גלעד ארדן: אני לא רואה סיבה לפטור את החברה מפיצוי לאותו אדם.

גלעד ארדן: מצד שני, עוד לא הגענו לשאלה כמה זמן מראש היא צריכה להודיע לו שהטיסה שלו מתבטלת, כדי להיות פטורה מפיצוי.

גלעד ארדן: אם היא היתה מודיעה לו איקס זמן מראש, ואומרת לו שנרשמו רק 4 נוסעים או שהוא הנוסע היחיד, אז לא נדרוש ממנה פיצוי בעניין הזה ולא משנה מה הסיבה.

אתי בנדלר: ובלבד שהיא מצאה לו טיסה חלופית.

מיכאל אזולאי: הבעיה נעוצה באופי התקשורת ובצורה שבה המסמכים מוצאים.

מיכאל אזולאי: היום כרטיס טיסה זה לא מסמך מסודר.

מיכאל אזולאי: זאת פיסת נייר, כרטיס אלקטרוני.

מיכאל אזולאי: יכול להיות שאדם הזמין שנה לפני כן.

מיכאל אזולאי: הוא יבוא עם הזמנה שהוצאה לו שנה לפני כן ויגיד שיש לו כרטיסי טיסה.

מיכאל אזולאי: אני 30 שנה במקצוע וכבר ראיתי מקרים כאלה.

מיכאל אזולאי: זה אולי נוסע אחר שצריך להתייחס אליו בצורה אחרת.

מיכאל אזולאי: כשמדברים על ביטול טיסה, צריך להתייחס לעיכובי טיסה ולא לביטול.

מיכאל אזולאי: אגב, לא יכולה להיות טיסה שנרשם אליה רק נוסע אחד.

מיכאל אזולאי: אין דבר כזה.

מיכאל אזולאי: לכן אנחנו לא נמצאים נפסדים בכלום אם נקבע מספר מינימום של נוסעים בטיסה.

גלעד ארדן: אני מוכן למחוק את הסעיף.

גלעד ארדן: מה זה רלוונטי כמה נרשמו.

גלעד ארדן: אי הפעלה של טיסה שתוכננה לצאת לפועל.

אהוד שבתאי: אדוני, אמרת שאם נוסע נרשם וקיבל כרטיס טיסה.

אהוד שבתאי: יש נוסעים שנרשמים 9 חודשים לפני כי הם מאוד מסודרים אבל הם רק נרשמים.

אהוד שבתאי: הם עוד לא שילמו ולא עשו שום דבר.

אהוד שבתאי: שבוע לפני הטיסה הם מחליטים לבטל או להוציא את כרטיס הטיסה.

אהוד שבתאי: החוק הזה בעצם מונע ממני את האפשרות לבטל טיסה שאליה נרשם רק נוסע אחד אבל עדיין לא כירטס ולא הפיק בפועל את כרטיס הטיסה.

אחמד טיבי: זאת לא הכוונה שלי.

אתי בנדלר: אני חושבת שההערה צודקת.

אתי בנדלר: מבחינתי מספיק שיש אדם אחד שיש לו כרטיס טיסה לאותה טיסה.

אתי בנדלר: הבעיה היא במילה "נרשם".

אתי בנדלר: אם אני רכשתי ויש בידיי כרטיס טיסה לטיסה שאני מתוכננת לעוד חצי שנה - - -

גלעד ארדן: אתם רוצים שהחוק הזה יחול רק על מי ששילם כבר את הכרטיס?

אתי בנדלר: אם הסוכן היה אדיב מספיק לתת לי כרטיס טיסה גם בלי ששילמתי, זאת בעיה ביני לבין הסוכן.

אתי בנדלר: יש בידי כרטיס טיסה.

אתי בנדלר: אני ידעתי שמקומי משוריין לטיסה מסוימת.

אהוד שבתאי: אחרת, אדוני, נוסע ישאיר את ההזמנה שלו.

אהוד שבתאי: אני ארצה לבטל את הטיסה שבוע וחצי לפני כי ראיתי שיש מיעוט נוסעים ורק נוסע אחד רשום.

אהוד שבתאי: הנוסע התכוון לבטל את ההזמנה שלו בכל מקרה אבל הוא עדיין לא הספיק והנה הוא יהיה זכאי לפיצוי.

גלעד ארדן: עד מתי נוסע יכול לבטל את ההזמנה שלו בלי תשלום?

אהוד שבתאי: זה תלוי בתנאי הכרטיס.

עומר שלו: תלוי אם הוא עשה את זה מרחוק או לא.

אהוד שבתאי: זה יכול להיות שבועיים לפני ויכול להיות שהוא לא יוכל לבטל.

אהוד שבתאי: זה משתנה.

גלעד ארדן: אולי צריכה להיות הקבלה בין הזכות שלו לבטל את הכרטיס לבין הזכות שלכם לבטל לו את הטיסה.

אהוד שבתאי: אני יכול היום לבצע הזמנה לטיסה לניו יורק באל-על ובקונטיננטל ולהחליט ברגע האחרון אצל מי אני מכרטס את הכרטיס ואצל מי אני טס.

גלעד ארדן: מה זה ברגע האחרון?

אהוד שבתאי: זה משתנה לפי תנאי הכרטיס בקונטיננטל ותנאי הכרטיס באל-על.

אהוד שבתאי: קשה לקשור את זה כמו שאתה מציע.

עומר שלו: זה יכול להיות כמה שבועות לפני וזה יכול להיות כמה ימים לפני, תלוי מתי נערכת ההזמנה.

אתי בנדלר: אתה יכול להסביר מה זאת הזמנה לצורך העניין?

אתי בנדלר: האם התחייבתי או שפשוט משריינים לי מקום.

אהוד שבתאי: יש בעצם שני שלבים בתעופה המסורתית והיא עדיין קיימת גם היום.

אהוד שבתאי: לעיתים הסוכן שומר ללקוח מקום במערכת.

אהוד שבתאי: הלקוח לא התחייב, לעיתים הוא אפילו לא יודע ששמרו לו במספר חברות.

אהוד שבתאי: השלב המחייב, שהוא בעצם הופך את העסקה לסופית, הוא השלב שבו ההזמנה מאושרת, שאנחנו קוראים לה מכורטסת, למרות שהיום הכרטוס הוא אלקטרוני.

אהוד שבתאי: התחייבות התשלום מועברת לסוכן או לחברה באופן ישיר ומועבר כרטיס הטיסה האלקטרוני.

אהוד שבתאי: זה השלב המחייב.

אהוד שבתאי: המילה "נרשם" עלולה להביא את החיוב בסנקציות שקשורות לביטול, לשלב הראשוני שהוא לא השלב הסופי.

אתי בנדלר: התשלום לא רלוונטי, מספיק שיש התחייבות לתשלום.

אתי בנדלר: בעצם אתם אומרים שהזמן הרלוונטי הוא שבידי הנוסע יש הזמנה כמשמעותה בהגדרה הבאה, שאותה צריך לתקן.

אהוד שבתאי: נכון.

אהוד שבתאי: אנחנו התייחסנו להגדרת הזמנה.

דנה נויפלד: זה נכון גם לגבי טיסות צ'רטר?

עומר שלו: בצ'רטר מי שמנפיק את הכרטיס הוא לא המוביל האווירי, הוא מארגן התיור.

עומר שלו: אני חושב שזה נכון מאופן עקרוני כי מארגן התיור מתחייב כלפי המוביל האווירי אבל כלפי הלקוח הסופי, הוא בסוף נותן לו כרטיס טיסה.

עומר שלו: זה נכון גם לגבי הצ'רטר.

תמר קלהורה: פה נכנס העניין של ההבדל בין איחור לביטול.

תמר קלהורה: חסרה הגדרה של איחור.

תמר קלהורה: לטעמי, אחרי שתהיה הגדרה של איחור אפשר יהיה להגדיר מהו ביטול.

תמר קלהורה: כתוב פה "אי הפעלה של טיסה" אבל האם זה אי הפעלה במועד?

תמר קלהורה: אי הפעלה בכלל?

תמר קלהורה: אי הפעלה אחרי איקס שעות?

תמר קלהורה: אנחנו כבר ראינו מהמסמכים שהועברו ליושב הראש, שגם באירופה יש הרבה אי בהירות וחברות התעופה מנסות את מזלן כדי להגיד שזה רק איחור ולא ביטול ולכן הן לא חייבות לפצות.

תמר קלהורה: צריך הגדרה יותר טובה של ביטול וגם צריך הגדרה של איחור.

אלי ליפשיץ: באחת הביקורות, באותו דוח עליו דיברה הגברת, הוא בעצם אי הבהירות בנושא מהו איחור ומהו ביטול.

אלי ליפשיץ: גם באירופה יש הגדרה לא בהירה מספיק וישנן אותן בעיות.

אלי ליפשיץ: לא כדאי שנאמץ את הבעיות של אירופה ואם אנחנו כבר מתקנים חוק, אז הוא צריך להיות בהיר בנושא הזה.

גלעד ארדן: מה המלצת משרד התיירות?

גלעד ארדן: מה ייחשב איחור ומה ייחשב ביטול?

אלי ליפשיץ: זאת לא הגדרה פשוטה מכיוון שיהיו מקרים שאיחור ייחשב כביטול לגבי הנוסע מכיוון שהוא בעצם בסופו של דבר - - -

גלעד ארדן: נכון אבל אנחנו לא נעסוק פה בנושא הפרטני.

גלעד ארדן: לכן אנחנו צריכים לקבוע כלל.

גלעד ארדן: יש כאלה שזה יעשה איתם פחות צדק וכאלה שזה יעשה איתם יותר צדק.

גלעד ארדן: אנחנו ננסה להתייחס לכלל.

גלעד ארדן: כך זה גם בהלכה היהודית.

גלעד ארדן: יש פורמאליסטיקה כי החוק לא יכול לרדת לרזולוציה של כל פרט.

אלי ליפשיץ: אני לא אדון במידה המדויקת ואני לא אשאל לגביה.

גלעד ארדן: דווקא במקרה הזה אתה כן זה שצריך להביא הצעות כי אתה רוצה לקבוע סטנדרט תיירותי בעניין השירות הראוי.

גלעד ארדן: אני חושב שראוי שמשרד התיירות יגיד מה קיים במקומות אחרים ומה הוא חושב, בשכלול המנטאליות כאן, רמת השירות, התלונות, מה הוא ממליץ שייחשב עיכוב ומה הוא ממליץ שייחשב ביטול.

אלי ליפשיץ: כפי שאמרתי, גם במקומות אחרים לא נקבע וזאת בעיה.

אלי ליפשיץ: זה לא ראוי להציע הצעה בשליפה ובשלב זה אין לנו הצעה.

גלעד ארדן: בסדר, זה נוח לי.

גלעד ארדן: אם לממשלה אין עמדה אני אחליט יחד עם חברי הכנסת מהן השעות שנראות לנו.

אלי ליפשיץ: אני מוכן לנסות להביא הצעה לפעם הבאה.

אלי ליפשיץ: אני לא בטוח שאני אגיע למשהו ראוי, כי הראוי פה הוא לא פשוט.

גלעד ארדן: מה שבסוף החוק יקבע זה מה שראוי.

גלעד ארדן: לכל אחד יש את הראוי שלו אבל מה שקובע זה הראוי של בית המחוקקים.

עומר שלו: לעניין ההגדרה של "הזמנה" ו"נרשם".

עומר שלו: שוב, תקנות רישוי שירותי התעופה רישום יתר כוללת כבר הזמנה של מקום מוזמן ומאושר.

עומר שלו: כך נקבע שם ואני חושב ששווה לאמץ את ההזמנה הזאת כהזמנה שבאה מתחום - - -

לאה ורון: אתה מוכן לחזור?

עומר שלו: בתקנות רישוי שירותי התעופה, רישום יתר משנת 1985, הגדרה של מקום מוזמן מאושר מוגדר "מקום ישיבה בכלי טייס במועד מסוים ובטיסה מסוימת שפרטיהם צוינו בכרטיס הטיסה של הנוסע ואושרו בידי המפעיל או סוכנו המורשה על ידי רישום נאות בכרטיס הטיסה, במערכת ההזמנות של המפעיל או בדרך אחרת שנקבעה לענייני זה בתעריפי המפעיל ושאושרה בידי המנהל".

גלעד ארדן: בהגדרה פה לא כתוב ששולם.

אתי בנדלר: זה מעבר לזה שיש לך כרטיס טיסה.

אתי בנדלר: זה כבר שיש לך את המקום הספציפי.

עומר שלו: לא, זה לא המקום, זה הקצאה של מקום.

עומר שלו: זה לא המקום הספציפי.

אתי בנדלר: אז למה בכלל אני צריכה הגדרה כזאת?

אתי בנדלר: מדוע לא מספיק שיש בידיי כרטיס טיסה.

ראומה אופק ששון: אנחנו נוגעים כאן באחת הסתירות שיש סדר חקיקתי קיים.

ראומה אופק ששון: המחוקק כבר חשב מהי הגדרה הנכונה לעניין - - -

גלעד ארדן: לפי מה שאת אומרת, לעולם לא נחוקק כאן חוקים, אם יש התייחסות מוקדמות באיזשהו דבר חקיקה.

ראומה אופק ששון: אני אומרת שהוא חשב והגדיר לפי מה שמקובל.

ראומה אופק ששון: הרעיון הוא שיש לנוסע כרטיס ביד עליו הוא שילם או התחייב לשלם.

אתי בנדלר: האם ניתן לומר "אי הפעלה של טיסה מתוכננת שבה יש לנוסע כרטיס טיסה".

אתי בנדלר: אנחנו מייד נתייחס לסוגיה שהעלתה הגברת קלהורה בדבר הבחנה בין ביטול לאיחור.

אתי בנדלר: שהוא רכש כרטיס טיסה.

אתי בנדלר: למה אני צריכה להיכנס להגדרות חדשות?

אתי בנדלר: יש לי כאן הגדרה של כרטיס טיסה שתכף נדבר עליה.

אתי בנדלר: מספיק שאדם רכש כרטיס טיסה.

עומר שלו: הכרטיס הונפק בפועל?

גלעד ארדן: כתוב "שהונפק או הוצא".

עומר שלו: זה בסדר.

גלעד ארדן: יש לך הצעה מעל כמה שעות זה ייחשב עיכוב בטיסה לצורך קבלת פיצוי ומעל כמה שעות זה ייחשב כבר ביטול?

אלי ליפשיץ: אני לא יודע, אני מוכן לשמוע דעה.

אלי ליפשיץ: אני אגיש הצעה ממשלתית מתואמת בנושא הזה.

אלי ליפשיץ: אולי גם בתאום עם חברות התעופה ועם גורמים של הגנת הצרכן.

גלעד ארדן: יש התייחסות בחוק ל-5 שעות.

גלעד ארדן: בסעיף 5 כתוב בעיכוב כתוב ששעתיים או יותר בטיסה לטווח של 1,500 ק"מ, או פחות א שלוש שעות או יותר בטיסה בטווח של 1,500 עד 3,000 ק"מ.

אחמד טיבי: 5 שעות זה עיכוב.

אתי בנדלר: לפחות 5 שעות.

אתי בנדלר: זה יכול להיות גם 55 שעות.

אתי בנדלר: גם אם זה 55 הוא עדיין יחושב כמעוכב?

גלעד ארדן: לא.

גלעד ארדן: העיכוב מוגדר בסעיף 5 ולא 5 שעות.

גלעד ארדן: סעיף 5 קובע את הזמנים.

אתי בנדלר: כתוב "או 4 שעות או יותר".

אתי בנדלר: נניח שהעיכוב הוא של 44 שעות.

אתי בנדלר: חלות ההוראות של עיכוב בטיסה או של ביטול.

אתי בנדלר: ב-44 שעות הוא עוכב לפחות 4 שעות.

גלעד ארדן: נכון.

גלעד ארדן: זה מה שאמרתי.

גלעד ארדן: מעל כמה שעות איחור אתה עובר לביטול שמבחינתך הטיסה בוטלה?

אחמד טיבי: מה דעתכם באל-על?

עומר שלו: אני חושב שההגדרה של ביטול, כאי הפעלה של טיסה, הכוונה היא שהטיסה לא יצאה בסוף אל הפועל.

עומר שלו: נכון שטווח של 44 שעות הוא דרמטי, אבל קשה לי להגיד מתי אנחנו עוברים את אותו רף.

עומר שלו: עיכוב יכול להיות של 8 שעות.

עומר שלו: אני אתן דוגמה: טיסה שאמורה לצאת ב-19:00 בערב ועוכבה ב-5 שעות.

עומר שלו: היא לא תוכל לצאת עד 6 בבוקר כי בין 1 בלילה ל-5:40 בבוקר שדה התעופה סגור להמראות ולא ניתן יהיה להוציא את הטיסה.

עומר שלו: הנה אנחנו עוברים מעיכוב של 5 שעות לעיכוב של 10 שעות ואולי 12 שעות כי לעיתים יש עומס בשדה התעופה ואפשר לקבל אישור להמראה רק מאוחר יותר.

עומר שלו: אני חושב שהרציונל פה הוא שבסופו של דבר האדם עולה על הטיסה ומגיע ליעדו ואז הוא מקבל את הסעדים שקשורים בעיכוב.

עומר שלו: לעומת זאת, בביטול הכוונה היא שאותה הוראה של חברת תעופה לא לבצע טיסה מסוימת.

גלעד ארדן: אני מניח שגם אתה תסכים שאם אמרו לו שאתה בכלל לא תטוס ביום שני, מעל 24 שעות, זאת צריכה להיחשב טיסה אחרת.

גלעד ארדן: צריך למצוא איפה גדר הזמן שבו עברנו כבר מעיכובים ללו"ז שונה לגמרי מבחינת הנוסע.

אהוד שבתאי: אם הטיסה תוכננה לצאת אתמול ולא יצאה וגם באיחור - - -

גלעד ארדן: אתה נתת דוגמה שהיא לא יוצאת באותו יום אבל לדעתכם זה עדיין עיכוב.

גלעד ארדן: היא היתה אמורה לצאת ב-8 או ב-9 בערב.

גלעד ארדן: רציתם לעכב אותה ב-4 שעות אבל ב-1 כבר אי אפשר כי השדה סגור, אז היא יוצאת ביום שלישי ולא ביום שני.

אהוד שבתאי: היא יוצאת עם קוד הטיסה המקורי שלה.

גלעד ארדן: מה זה מעניינו של הלקוח איך אתם מסווגים אותה?

גלעד ארדן: זה לא מעניינו.

אהוד שבתאי: זה מה שמופיע פה.

גלעד ארדן: זה לא כזה ראה וקדש.

גלעד ארדן: מנסים להגיע לרציונל הנכון.

גלעד ארדן: מדברים על צרכן שציפה לטוס ולהגיע בזמן מסוים.

גלעד ארדן: יש מדרג מסוים של שעות איחור, שאם הוא נשאר במסגרת החקיקתית של פיצוי על איחור וצריך לקבוע איפה קו הגבול שממנו והלאה עברת כבר לכך שמעבר לזה שאתה צריך להעלות אותו לטיסה לאותו יעד, אתה גם צריך לפצות אותו על הביטול.

גלעד ארדן: זה לא ביטול הטיסה אלא ביטול מועד הטיסה.

גלעד ארדן: מעבר לשעות מסוימות של עיכוב זאת כבר לא אותה טיסה.

גלעד ארדן: לא איכפת לי, אתם יכולים לקרוא לה עדיין 001 או 002 אבל מבחינתו הוא לא טס במועד שהוא היה אמור לטוס.

אהוד שבתאי: השאלה מה הנסיבות אשר הובילו לדחיית הטיסה.

גלעד ארדן: ברור שזאת שאלה.

אהוד שבתאי: יש התייחסות ספציפית למקרה של ביטול טיסה.

אהוד שבתאי: נאמר שהמוביל לא יהיה חייב בתשלום פיצוי אם הוכיח שהביטול נבע מנסיבות מיוחדות שלא יכל למנען.

אהוד שבתאי: אותו דבר צריך לחול גם במקרה של עיכוב.

אהוד שבתאי: נניח שהביטחון מנחה אותי לדחות טיסה משעות היום לשעות הלילה, הרי זה מחוץ לשליטתי, גם אם העיכוב היה 15 שעות.

גלעד ארדן: איזה ביטחון?

אהוד שבתאי: של מדינת ישראל.

אהוד שבתאי: או במקרה של תקלה טכנית שלא יכולתי למנוע אותה.

תמר קלהורה: נצטרך לדבר גם על זה כי זה שלא יכולת למנוע זה דבר אחד אבל השאלה האם יכולת לצפות את זה.

תמר קלהורה: גם לזה יש התייחסות במסמך שהועבר לאדוני בפברואר.

תמר קלהורה: יש הרבה מאוד דברים שחברות התעופה לא יכולות למנוע.

תמר קלהורה: לצורך הדיון אני מוכנה לצאת מהנחה שחלק גדול מהעיכובים הם מסיבות שלא תלויות בחברות התעופה ושהן לא יכולות למנוע אותם.

תמר קלהורה: השאלה היא, האם הם יכולים לצפות.

תמר קלהורה: למשל, עניין של שביתות.

תמר קלהורה: אם ההסתדרות מכריזה על שביתה בעוד שבועיים?

אהוד שבתאי: מה אני יכול לעשות?

תמר קלהורה: אני לא אומרת שאפשר.

תמר קלהורה: אני רק אומרת שזה משהו שצריך לתת עליו את הדעת.

תמר קלהורה: האם הפטור מאחריות חל בכל מקרה?

אהוד שבתאי: אם שדה תעופה סגור בגלל שלג, מה אני יכול לעשות?

תמר קלהורה: במקרה הזה זה משהו שלא יכולת לצפות אותו.

גלעד ארדן: בעניין שביתה אני תומך בעמדתכם.

גלעד ארדן: מנסים לשכנע לקדם חוק שאי אפשר יהיה להשבית.

תמר קלהורה: אני רק אומרת שזאת בהחלט שאלה.

תמר קלהורה: זה לא רלוונטי לגבי ההגדרה אבל זה משהו שנצטרך לדון בו.

עומר שלו: זה כן רלוונטי כי אם מגדירים רף מסוים - - -

תמר קלהורה: זה עדיין ביטול או איחור.

תמר קלהורה: השאלה האם אתם יכולים לפצות בגינו.

גלעד ארדן: ההגדרה של עיכוב וביטול הם לב ליבו של החוק ולכן אנחנו לא יכולים להצביע על זה בסעיף ההגדרות כי זה לא עניין של הטכני של הניסוח אלא זה המהות.

גלעד ארדן: לא נצביע כרגע על עניין הביטול.

גלעד ארדן: לעניין ההזמנה אני חושב שהיתה כאן הסכמה.

אתי בנדלר: סליחה, עדיין אתה לא מחליט לגבי ביטול למעט הקטע שמדובר באי הפעלה של טיסה שלגביה יש לנוסע כרטיס טיסה.

אתי בנדלר: זה אני חושבת שהוסכם.

גלעד ארדן: מה זה אי הפעלה?

גלעד ארדן: הם העלו אותו על טיסה ללוס אנג'לס או לניו יורק אחרי 7 שעות.

גלעד ארדן: לא משנה אם זאת טיסה 001 או 008.

גלעד ארדן: האם זאת אותה טיסה?

גלעד ארדן: המפתח לקביעה אם זאת אותה טיסה או טיסה במקום משהו שבוטל, זה פער השעות שהוועדה תחליט עליו.

גלעד ארדן: זה לא הסיווג של הטיסה בעיניי חברת התעופה, זה לא רלוונטי למהות החוק.

אתי בנדלר: סליחה, אני התייחסתי לסייפה של ההגדרה.

אתי בנדלר: במקום שיהיה כתוב "לפחות נוסע אחד", כתבתי "שלגביה לנוסע יש כרטיס טיסה".

גלעד ארדן: ה-001 בוטלה ולא יצאה לפועל אבל בתוך 3 שעות יצאה טיסה נוספת לניו יורק שקראו לה 008 והצליחו להכניס את הנוסעים מ-001 כי היה מקום.

גלעד ארדן: יבוא אדם ויגיד שביטלו לו את הטיסה וזאת אי הפעלה של טיסה שלא יצאה אל הפועל וזה לא נכון.

גלעד ארדן: זה יכול גם לפעול לטובת החברה כי העניין הוא תוך כמה זמן סיפקו טיסה לאותו יעד.

גלעד ארדן: פה הממשלה והמציע יצטרכו לתת הצעות.

לאה ורון: שהוא ינסה לתת הצעות גם לגבי ביטול וגם לגבי עיכוב.

אתי בנדלר: אכן יש צורך ממשי לעשות הבחנה בחוק או הגדרות מדויקות בין ביטול לבין עיכוב.

אתי בנדלר: אולי לדון במה קורה לנוסע שבפועל לא יכול לעלות במועד על הטיסה המתוכננת.

אתי בנדלר: לבחון את זה בכלל מהיבט אחר.

אלי ליפשיץ: סעיף 7 מטפל בזה.

אתי בנדלר: במסגרת הצעת החוק בין ביטול לבין עיכוב, יש 3 סעדים עיקריים שמוצעים בהצעת החוק: פיצוי, השבת הוצאות או טיסה חלופית ויש סיוע ועזרה בארוחות, בהסעה, מלון וכיוצא בזה.

אתי בנדלר: ההבדל הוא כך: בעיכוב לא זכאים לפיצוי אבל בביטול זכאים אלא אם כן בוצעה טיסה חלופית או שניתנה הודעה נוספת מספיק זמן מראש.

אתי בנדלר: אלה הבדלים סמנטיים.

אתי בנדלר: צריכים לראות מה רוצים להעניק לנוסע ואולי בדרך זאת לא נצטרך להגיע לאבחנות המדויקות בין ביטול לבין טיסה.

אתי בנדלר: אדם שלא עולה במועד על הטיסה המתוכננת.

אתי בנדלר: אם הוא לא עולה במועד בטווח של עד איקס שעות יחולו הוראות האלה וכאלה.

אתי בנדלר: אם הוא לא עולה בטווח אחר, יחולו הוראות כאלה וכאלה.

אתי בנדלר: אם מראש יודעים שיש ביטול או עיכוב צריך להודיע לו.

אתי בנדלר: זאת אומרת, ללכת בדרך של הסעדים ולא מנקודת המוצא של ההגדרות.

דנה נויפלד: עדיין זה לא יפתור את הבעיה לגמרי כי באיזה שהוא שלב תצטרך להתקבל הכרעה מה קורה בכל שלב ואז לגזור את השעות.

אתי בנדלר: נכון.

אתי בנדלר: צריכים לדון בזה מנקודת המוצא של הסעדים.

אתי בנדלר: מה מציעים לנוסע ופחות חשוב כרגע אין אנחנו מגדירים את זה.

דנה נויפלד: אני מסכימה עם מה שאת אומרת.

דנה נויפלד: באיזשהו שלב את צריכה להכריע.

דנה נויפלד: עד 7 שעות הוא רק יקבל סנדוויץ'.

דנה נויפלד: עדיין מישהו צריך יהיה לומר ש-7 שעות זה כך, ו-8 שעות זה אחרת.

דנה נויפלד: אחד יאמר ש-15 שעות זה בסדר להיות עם סנדוויץ'.

אהוד שבתאי: אני רוצה להתייחס לסנדוויץ'.

אהוד שבתאי: אם יש שלג בשדה תעופה מסוים.

אהוד שבתאי: הנוסעים שלי אוכלים אוכל כשר ואין בשדה הזה אוכל כשר.

אהוד שבתאי: איך אני אספק סנדוויץ'?

אהוד שבתאי: תראו עד כמה הנושא סבוך.

אהוד שבתאי: זה לא כל כך טריוויאלי להגיד שחברת התעופה תספק שתייה ומזון.

אהוד שבתאי: בכלל, האם בכלל יש מזון זמין בשדה התעופה בזמן שיש אירוע יותר רציני?

אתי בנדלר: אתה מדבר על סוג של סעד שעקב נסיבות שאין לך שליטה עליהן, אתה לא יכולת לספק.

אתי בנדלר: אולי זה צריך להיות במסגרת סעיף פטור.

אתי בנדלר: קודם תקבע את הכלל ואחרי זה את ההחרגות.

אהוד שבתאי: אני אומר שקודם כל צריך לדבר מה הכלל, מה ההחרגות ובסוף לקבוע את ההגדרות.

גלעד ארדן: נראה לי שאין טעם להמשיך היום את הדיון.

גלעד ארדן: צר לי מאוד שהצעת החוק אושרה במליאה לפני למעלה מ-5 חודשים ולממשלה אין עמדה בהצעת החוק הזאת.

גלעד ארדן: כמו שאמרתי, אני מתכוון בעוד כשבועיים לכל היותר, לקבוע דיון נוסף של 3 שעות שבו יתקיים דיון והצבעות.

גלעד ארדן: אנחנו נפשט את הצעת החוק כדי שיהיה ברור מהם הדברים שבהם נצטרך להכריע, דהיינו, מה ייחשב כעיכוב ומה הפיצויים; או הדברים שהחברה תצטרך לתת לנוסע בגין עיכוב או בגין ביטול.

גלעד ארדן: אדוני המציע, ככל שמדובר בנושא של אנשים עם מוגבלויות, אם אתה רוצה שנמשיך לטפל בזה בחוק הזה צריכה לבוא הצעה ספציפית יותר.

גלעד ארדן: נדמה לי שאתה צריך לדבר עם נציבות שוויון לאנשים מוגבלים.

גלעד ארדן: אנחנו נצטרך להזמין אותם.

אחמד טיבי: אולי לעשות את זה בנפרד?

גלעד ארדן: איך שאדוני יחליט.

גלעד ארדן: לי נראה שזה יפתח דיון מאוד ארוך וסבוך, מה רמת המוגבלות, יש מוגבלויות כאלה ואחרות, כן רגליים, לא רגליים.

גלעד ארדן: אני חושב שצריך לטפל בזה בשני חוקים נפרדים.

גלעד ארדן: מה שאדוני יחליט אני אקבל.

לאה ורון: תודיע לי בכתב.

אהוד שבתאי: אני אודה אם תינתן הדעת להחרגה של הטיסות הפנימיות.

גלעד ארדן: אני מצפה שמעבר לתיקוני נוסח קלים, משרד התחבורה יתייחס בכתב גם לכל ההשלכות של החוק הזה.

גלעד ארדן: עורכת הדין בלאו בקיאה מאוד בתחום הזה.

גלעד ארדן: אם נושא אימוץ אמנת מונטריאול היה מטריד את מנוחתה, הייתי מצפה שהיא תכתוב לנו את העניין הזה ולא תעביר רק תיקוני נוסח.

גלעד ארדן: אם היא לא העבירה, מבחינתי אין בעיה.

גלעד ארדן: לפחות התקדמנו בכך שעכשיו אנחנו יודעים במה אנחנו צריכים להכריע ומה יהיה גודל הפיצוי בגין כל אחד מהעיכובים או הביטולים.

גלעד ארדן: האם זה יהיה בהתאם למרחקי הטיסה, או מספר השעות או פרמטרים חדשים שיוצעו כאן?

גלעד ארדן: אלה הדברים המהותיים שבהם צריך לקבל הכרעות.

מיכאל אזולאי: אם אפשר, כיוון שחבר הכנסת אחמד טיבי כבר אמר שהוא מסכים להסתייגות של התאחדות סוכני הנסיעות שישנו את ההגדרה ומארגן תיור ייחשב מי שמפעיל כלי טייס.

גלעד ארדן: כלומר, להחריג את הסוכנים.

גלעד ארדן: נראה לי שאנחנו מתכנסים לכך שההגדרה חופפת את התקנות.

גלעד ארדן: כלומר, מי שכבר אוחז בידו כרטיס, אז למעשה הסוכן - - -

מיכאל אזולאי: אבל זה מטיל אחריות על הסוכן.

אחמד טיבי: יש סעיף שמטיל אחריות על הסוכן.

אחמד טיבי: בהמשך נשנה את ההגדרה.

אחמד טיבי: תודה, הישיבה נעולה.