ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 776, 2008-05-19 11:30

שי חרמש: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

שי חרמש: על סדר היום הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 35) (הבנק האירופאי להשקעות).

שי חרמש: אני מניח שאם הייתי שואל אתכם אתמול בלילה כמה עולה לחם, הייתם יודעים, ואם הייתי שואל האם אתם יודעים שהבנק האירופאי להשקעות לא יכול להנפיק איגרות חוב בארץ, לא הייתם יודעים.

יעל אלמוג: מונח בפניכם תיקון שבעצם מניח את התשתית בישראל לראשונה לבנק האירופי להשקעות לגייס הון בישראל ולהפוך לשחקן משמעותי בשוק ההון הפיננסי בישראל.

יעל אלמוג: קצת רקע לגבי הבנק.

יעל אלמוג: הבנק האירופי להשקעות הוא גוף ההשקעות המרכזי של האיחוד האירופי, הוא בנק שבהגדרתו המקובלת, הוא בנק על מדינתי, הוא נמצא בבעלות 27 מדינות האיחוד, הוא הוקם בשנת 1957 עם חתימת הסכם רומא של האיחוד האירופי, הוא בנק שמיום הקמתו ועד עצם היום הזה נהנה מדירוג הגבוה ביותר, טריפל A על פי כל הדירוגים הבינלאומיים.

יעל אלמוג: הוא נהנה מבסיס הון מאוד מאוד מאוד מוצק ויציב.

יעל אלמוג: מדינות האיחוד עומדות מאחוריו ובעצם משמשות כערבות אחרונה לכל פעילות הבנק הזה.

קריאה: הבנק בבעלות האיחוד?

יעל אלמוג: הוא כבעלות האיחוד.

יעל אלמוג: הוא בנק על-מדינתי.

יעל אלמוג: הוא לא בנק מסחרי רגיל למרות שהוא פועל כמובן בשווקים הפיננסים כמגייס – זה מה שאנחנו רוצים לעשות היום – ומימים ימימה כמלווה.

יעל אלמוג: מדיניות הבנק נועדה לקדם את המטרות של האיחוד האירופי, בראש ובראשונה כמובן השקעות ופיתוח תשתיות באיחוד האירופי, אבל הוא מחזק מאוד -= וזאת אחת המטרות האסטרטגיות החשובות שלו – את כל המדינות השכנות לאירופה ומדינות ששייכות לפרוייקט שנקרא יורופיאן נייברהוד קומיוניטי, שזה מדינות שנמצאות בשכנות לאירופה ושחשוב מאוד שייהנו.

ניסן סלומינסקי: עד היום הוא השקיע משהו בישראל?

יעל אלמוג: הבנק חתום על הסכם מסגרת עם ממשלת ישראל שהחל לפעול בשנת 2006 וחברי נציג משרד האוצר יודע לספר על כך בפירוט אם תרצו, אבל בגדול כבר נעשו שלוש השקעות בתשתיות בישראל, וההשקעות מתפקדות.

ניסן סלומינסקי: באיזה סדר גודל?

יעל אלמוג: סדר גודל של 400 מיליון יורו.

קריאה: זה בישראל או בפלשתין?

יעל אלמוג: בישראל.

יעל אלמוג: השקעות בביוב, תשתיות ביוב של רשויות מקומיות, עסקים קטנים ובינוניים ויש פרוייקט אחד בחדרה, התפלה חדרה.

יצחק בן ישראל: הוא נותן הלוואה?

יעל אלמוג: כן, הוא מלווה.

מאור אדמון: הבנק לא מחזיק בארץ אקוויטי אלא הוא מתעסק במתן אשראי בתנאים מאוד מאוד נוחים בגלל כל מרכיבי הסיכון ובגלל שהוא מנהל כסף של המדינות האירופאיות.

מאור אדמון: אז הוא משקיע בהשקעות שהן בעלות משמעויות סביבתיות, לדוגמה אנרגיה נקייה.

יצחק בן ישראל: הרווח שלו היא הריבית?

מאור אדמון: הריבית שלו היא מאוד נמוכה וזה הרוח שלנו.

יצחק בן ישראל: אבל מה עם הרווח שלו?

חיים אורון: כמו הבנק העולמי.

ניסן סלומינסקי: הכל בערבות המדינה?

מאור אדמון: אין ערבות מדינה לחלוטין ובאופן מוחלט.

שי חרמש: איגרות חוב עסקיות לכל דבר.

יעל אלמוג: זה בצד העסקי, מה שהבנק פועל בישראל.

יעל אלמוג: אנחנו מדברים על כך שאנחנו רוצים לאפשר לו פעילות לא רק כמלווה בישראל אלא כלווה, לגייס הון בישראל ואומר למה אנחנו רוצים אותו כלווה.

יעל אלמוג: אנחנו רוצים את זה ממספר סיבות כאשר קודם כל מאוד מאוד חשוב לנו שהבנק מביע אמון בשוק ההון בישראל.

יעל אלמוג: זאת אומרת, הנכונות של הבנק לבוא ולהיות כאן שחקן בבורסה הישראלית, לגייס ולשדר לעולם שאנחנו שוק ישראלי שבנק בסדר גודל כל כך משמעותי פועל כאן.

יצחק בן ישראל: לשם כך הוא צריך להרוויח.

יצחק בן ישראל: הרי אף אחד לא ילווה לו אגורה אם לא מרוויחים עליה.

יעל אלמוג: הוא מלווה והוא מרוויח, אבל מכיוון שהוא בנק שיש לו אסטרטגיה שהיא ברובה גם ציבורית ופוליטית, הוא לא פועל כמו בנק מסחרי רגיל.

יעל אלמוג: את כל הפעילות שלו הוא עושה במרווחים הרבה יותר נמוכים, גם בצד של ההלוואה וגם בצד של הגיוס.

יצחק בן ישראל: כאשר אתם אומרים שאנחנו רוצים שהוא ייתן לנו הלוואות, זה בסדר.

יצחק בן ישראל: הוא נותן הלוואה בריבית נמוכה יחסית ויש בזה כנראה חלק משירות המדיניות של האיחוד האירופי, כמו הבנק העולמי, ואף אחד לא נגד זה.

יצחק בן ישראל: הנושא שעולה כאן עכשיו הוא הפוך.

יצחק בן ישראל: אתם רוצים לאפשר לישראלים להשקיע בתוך הבנק, ולשם כך הוא צריך להרוויח.

שי חרמש: מה ההבדל בין הנפקה שלו לבין כל בנק אחר?

חיים אורון: מה ההבדל בין איגרת חוב אמריקאית?

חיים אורון: לפי דעתי כאן הטעות הבסיסית.

חיים אורון: הוא מוכר לך בשוק אגרות חוב, טריפל A ואתה אומר שאתה קרן פנסיה ואתה סומך על הבנק האירופאי.

שי חרמש: שהוא מספיק חזק כדי שאני אשקיע בו.

חיים אורון: אתה מוכן לקבל תשואה של אחוז אחד והוא אומר בתור בנק שעם אחוז אחד הוא מסתדר.

חיים אורון: כמו הבנק העולמי שבטח בתוך המבנה שלו יש גם כספים במקום האקוויטי של בנק מסחרי שהמדינות, הבעלות, משקיעות בו כדי לקיים את המערכת.

שי חרמש: ואלה הם הביטחונות.

חיים אורון: זאת מערכת פוליטית ולא מערכת מסחרית.

ניסן סלומינסקי: השאלה אם בגין זה הוא מתחייב גם להשקעות נוספות בישראל.

שי חרמש: לא.

ניסן סלומינסקי: למה לא? צריך להיות.

יעל אלמוג: קודם כל, יש הסכם מסגרת עם הבנק שמנוהל ופועל על ידי משרד האוצר וזה ON GOING.

יעל אלמוג: זאת אומרת, אנחנו כמובן רוצים לחזק את הקשר אתו ויש התחייבות שלו להמשיך לעבוד בישראל בתנאים מסוימים ככל שההשקעות האלה תצלחנה, ככל שהקשר יתבסס.

יעל אלמוג: אנחנו מבקשים גם לשים אותו בצד המגייס בין היתר כי זה מה שיאפשר להרחיב את הפעילות ההשקעתית שלו כאן בישראל.

ניסן סלומינסקי: על זה שאלתי.

יעל אלמוג: נכון.

יעל אלמוג: בהחלט זה יתמוך וירחיב את הפעילות ההשקעתית של הבנק.

שי חרמש: ויגוון את תחומי הפעילות שלו כאן.

יצחק בן ישראל: יש משהו לא טוב בעניין הזה?

יעל אלמוג: אין שום דבר לא טוב.

יעל אלמוג: הכל טוב.

יעל אלמוג: זה רק טוב.

שי חרמש: לכל הפרנואידים, הבנק האמריקאי זכאי לעשות את זה בארץ ועכשיו מחילים את זה גם על אירופה.

יעל אלמוג: עצם זה שהבנק יפעל כאן, בהחלט אין כאן שום נקודות בעייתיות.

יעל אלמוג: איפה השאלה ולמה אנחנו בעצם נמצאים כאן, כי אנחנו צריכים להסדיר את משטר הגילוי שיחול על הבנק במסגרת הפעילות שלו בישראל.

יעל אלמוג: אנחנו רוצים להשוות את התנאים שאנחנו נחיל עליו כרשות ניירות ערך לבנק העולמי ולפעילות שלו בעולם.

ניסן סלומינסקי: למה זה בא רק עכשיו ולא לפני שנה או שנתיים?

ניסן סלומינסקי: אם זה כל כך טוב, למה לא עשינו את זה קודם?

יעל אלמוג: המשא ומתן על הסכם המסגרת החל בשנת 2000.

יעל אלמוג: רק בשנת 2006 הוא אושרר.

יעל אלמוג: עם התחלת הפעילות העסקית של הבנק כאן, התעורר גם הצורך להביא אותו כמגייס.

יעל אלמוג: זאת הסיבה לעיתוי.

יעל אלמוג: אני אסביר את הנקודה.

יעל אלמוג: הנקודה שאנחנו מביאים כאן היא באמת לאפשר לגוף גדול לגייס בישראל, אבל לא תחת משטר הגילוי הרגיל אלא תחת משטר הגילוי שמקובל בעולם , לתת לגופים חזקים ובעלי מוניטין כאל, שזה גילוי מופחת.

יעל אלמוג: בדיוק כמו בבנק העולמי.

דניאל רימון: כל מה שעושה תיקון החוק שמובא לפניכם היום הוא אומר שכאשר הבנק האירופי יבוא ויגייס חוב בישראל, יציע איגרות חוב שאינן ניתנות להמרה לציבור הישראלי, הוא יוכל לעשות את זה שלא בהתאם להוראות החלות על תאגידים מדווחים דרך כלל, אלא שהוא יוכל לעשות את זה במנגנון דומה למה שקבענו לבנק העולמי.

דניאל רימון: כלומר, בהתאם לתקנות שיתקין השר.

דניאל רימון: התקנות האלה לא מובאות היום לדיון אלא רק לאחר שהחוק יעבור.

דניאל רימון: לכן זוהי רק תשתית להסדר עצמו, מה ייכלל במסמך ההצעה לציבור שאותו יגיש ואיזה דיווחים הוא יצטרך להגיש ומה יהיה כלול בהם, כל זה יהיה כתוב בתקנות שיבואו אליכם בחודש הקרוב, אני מקווה.

ניסן סלומינסקי: כל זמן שלא נאשר את התקנות, אי אפשר להפעיל את זה.

דניאל רימון: עד שלא יתוקן החוק.

מרים אילני: אני רוצה לדייק ולומר שהכוונה לתקנות שיובאו, זה להחיל משטר דיווח שונה מהבנק העולמי.

מרים אילני: הוא לא יהיה זהה אלא יהיה שונה ולהצמיד את חובת הדיווח לפי הנהוג באירופה ולא לפי הנהוג בארצות-הברית.

מרים אילני: אנחנו הסבנו את תשומת לבם של הגורמים המקצועיים גם בבנק ישראל וגם רשות ניירות ערך יודעת את זה, וגם באוצר, ונחה דעתנו.

ניסן סלומינסקי: אין צורך שנדון בזה עכשיו, כי הרי זה יבוא לפנינו.

דניאל רימון: דבריה של מרים אילני הם נכונים.

דניאל רימון: הכוונה היא שבתקנות ייקבע שהבנק העולמי ידווח על פי ההוראות המחייבות אותו שקבעה הרשות הרלוונטית בארצות-הברית שהיא ה-ACC שהיא הרשות המסדירה ושם הוקם הבנק העולמי ולכן זאת הרשות הרלוונטית, בעוד הבנק האירופי ידווח לפי מה שהוא לא רק מחויב לדווח באיחוד האירופי אלא גם על פי מה שהוא מדווח דה-פקטו מפני שהיא מדווח באופן וולנטרי על פי הנוהגים באמנה הפנימית שלו, אמנת רומא, שלפי ההוא נוסד, מעבר לדרישות המחייבות והמנדטוריות שקיימות עליו באיחוד.

שי חרמש: היושב-ראש ביקש הפסקה של 7 דקות והדקות עברו.

מירב תורג'מן: הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 36) (הבנק האירופי להשקעות), התשס"ח-2008 1.

מירב תורג'מן: תיקון כותרת פרק ה4 בחוק ניירות ערך התשכ"ח-1968 (להלן – החוק העיקרי), בפרק ה4, בכותרת, במקום "של הבנק העולמי" יבוא "מיוחדים".

מירב תורג'מן: 2.

מירב תורג'מן: תיקון סעיף 35לד בסעיף 35לד(א) לחוק העיקרי, בהגדרה "ניירות ערך מיוחדים", אחרי "שהנפיק הבנק העולמי" יבוא "או הבנק האירופי להשקעות" ואחרי "חברות בבנק העולמי" יבוא "או בבנק האירופי להשקעות, לפי העניין".

מירב תורג'מן: 3.

מירב תורג'מן: תחילה תחילתו של חוק ה במועד תחילתן של תקנות לעניין הבנק האירופי להשקעות, שיותקנו לפי סעיפים 35לה(א) ו-35לז(ג) לחוק העיקרי.

שי חרמש: אנחנו מצביעים.

שי חרמש: בעד – הרוב נמנע – 1

קריאה: אני מבקש הסתייגות דיבור.

שי חרמש: תודה.

שי חרמש: הישיבה נעולה.