ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 192, 2008-05-19 11:00

מיכאל נודלמן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

מיכאל נודלמן: על סדר היום סקירת השר לקליטת העלייה, חבר הכנסת יעקב אדרי, על פעילות המשרד ותקציבו.

מיכאל נודלמן: בתחילת הישיבה אני מבקש לברך את חברי הכנסת על פתיחת המושב החדש.

מיכאל נודלמן: נראה שהמושב יהיה קשה, אבל עלינו להיות חזקים ובריאים, ואני מאחל לכם בריאות וחוזק.

מיכאל נודלמן: אנחנו פותחים את המושב עם סקירת השר לקליטת העלייה.

מיכאל נודלמן: זה התפקיד שלנו.

מיכאל נודלמן: אני מברך את השר לקליטת העלייה, אני מברך את יושב-ראש הסוכנות היהודית, את המנכ"ל והמשנה למנכ"ל ואת כל העובדים במשרד לקליטת העלייה.

מיכאל נודלמן: בד בבד אני מבקש להגיד שיש כמה בעיות בעלייה, שהיקפה קטֵן.

מיכאל נודלמן: כל האמצעים שננקטים לא מצליחים להביא לכאן יותר עולים.

מיכאל נודלמן: ברור שזה נובע מכך שהמצב הכלכלי במדינות מהן הגיעו עולים השתפר והם לא ממהרים לעלות לארץ.

מיכאל נודלמן: אבל יש קבוצות שעולות וזה משמח.

מיכאל נודלמן: לפני כמה שבועות השר לקליטת העלייה ויושב-ראש הסוכנות היהודית פגשו בשדה התעופה 500 עולים מצרפת, מרוסיה ומכל מיני מדינות, כלומר העלייה ממשיכה.

מיכאל נודלמן: בישיבה הזאת מטרתנו לא רק לשמוע דיווח מן השר.

מיכאל נודלמן: יושבים כאן אנשים שכואבת להם העובדה שמגיעים פחות עולים.

מיכאל נודלמן: יש בעיות נוספות גם בתוך ישראל לאחר שהעולים החדשים מגיעים.

מיכאל נודלמן: יש בעיה של דיור.

מיכאל נודלמן: יש בעיה עם לימודי השפה העברית מאחר ומשרד החינוך סוגר אולפנים.

מיכאל נודלמן: אני לא מבין איך אפשר שעולה חדש שמגיע מחוץ-לארץ לא יקבל שיעורי עברית, לא סביר שהוא לא יקבל שיעורי שפה.

מיכאל נודלמן: היו כמה המלצות – רצו ללכת לשוק הפרטי שבו יש אולפנים ללימוד עברית, היו המלצות לשפר את מתודיקת הוראת השפה, אבל משרד החינוך לא רוצה לזוז לשמאל או לימין, הוא רוצה להמשיך כפי שהיה.

מיכאל נודלמן: התרגלנו, אבל אני בטוח שהשירות שניתן עכשיו להוראת שפה לעולים חדשים לא אפקטיבי.

מיכאל נודלמן: עולים חדשים צריכים ללמוד את השפה באופן טוב יותר כי אדם לא יכול למצוא עבודה או להרגיש שייך למדינה אם הוא לא מדבר את השפה ברמה סבירה.

מיכאל נודלמן: אחרי לימודי האולפן האנשים לא מדברים בעברית די טובה, פרט לאלה שמגיעים עם ידע מוקדם של השפה.

מיכאל נודלמן: אפשר להגיד עוד ועוד.

מיכאל נודלמן: באחרונה פנו אליי כמה יזמים ואמרו שהם לא יכולים לקבל הלוואות למיזמים שלהם כי אין כסף במשרד לקליטת העלייה.

מיכאל נודלמן: גם על כך חברי הכנסת רוצים לשאול, אם זה נכון ומדוע הגענו בחודש מאי לכדי כך שאין כסף עבור עסקים קטנים.

מרינה סולודקין: יש בעיה עם התקציב של קמ"ע.

מיכאל נודלמן: אכן לא ברור מה קורה עם התקציב של קמ"ע.

מיכאל נודלמן: אני מעביר את רשות הדיבור לידידי השר לקליטת העלייה יעקב אדרי, בבקשה.

יעקב אדרי: אדוני היושב-ראש, חברות הכנסת מרינה סולודקין וסופה לנדבר, חבר הכנסת החדש הרב בהיינה שזו הזדמנות לברך אותו, הוא כבר התחיל להתעניין בעבודה של המשרד לקליטת העלייה וזה מראה שהוא כבר נכנס לעניינים, אנשי המשרד לקליטת העלייה, ידידי יושב-ראש הנהלת הסוכנות היהודית, מנכ"ל המשרד, המשנה למנכ"ל, הצוות הבכיר של המשרד לקליטת העלייה, אורחים וראשי ארגונים, שלום לכולם.

יעקב אדרי: הייתי רוצה להציג סקירה קצרה ולאחר מכן המנכ"ל יציג מצגת מפורטת, ואם יהיו שאלות נשמח לענות.

יעקב אדרי: אני קצת מוגבל בזמן מכיוון שאני צריך להיפגש עם שר מקזחסטן.

יעקב אדרי: מידי שבוע אני נפגש עם שרים אחרים וזה חשוב במסגרת היחסים של המדינה עם מדינות אחרות.

יעקב אדרי: הקליטה חשובה כמובן לכולנו.

יעקב אדרי: עשינו מאמץ גדול מאוד, בסיוע חברי הכנסת שנמצאים כאן וגם בעזרת חבר הכנסת זאב אלקין שעוסק לא מעט בקליטת העלייה, שהתקציב בשנת 2008 לא ייפגע.

יעקב אדרי: המאמץ הזה נשא פרי והצלחנו, התקציב לא נפגע ולמעשה פה ושם היו בו גם תוספות.

יעקב אדרי: זאת הזדמנות להודות לכל חברי הכנסת שסייעו בעניין הזה.

יעקב אדרי: נאבקנו והצלחנו.

יעקב אדרי: חשוב לנו שהתוכניות הרגילות יימשכו, גם אם לא יתרחבו וגם אם לא יהיו התוספות שדרשנו, אבל לפחות שהקיים יישמר.

יעקב אדרי: אין זה סוד שיש הפחתה במספר העולים.

יעקב אדרי: זה מצער מאוד, אבל כפי שציין חבר הכנסת פרופ' נודלמן ככל שטוב יותר בארצות המוצא כך פוחת מספר העולים.

יעקב אדרי: אציג את הדוגמה האחרונה והבולטת – צרפת.

יעקב אדרי: התחיל זרם של עלייה מצרפת לכיוון מדינת ישראל, לא במספרים גדולים, אבל ראינו מגמה כזאת בשל האנטישמיות בצרפת ובעיות נוספות שהיו שם.

יעקב אדרי: התחילה זרימה של עולים, הרשמה, התעניינות ורכישת בתים בארץ במספרים גדולים מאוד.

יעקב אדרי: והנה כאשר לא מזמן עלה נשיא חדש, סרקוזי, שאפשר לומר שהוא פרו ישראלי, רואים כבר שינוי במגמה.

יעקב אדרי: אני שומע יהודים צרפתים אומרים: אנחנו בודקים, נבדוק, נראה.

יעקב אדרי: זה כמובן לא מוריד כהוא זה מן האהבה שלהם למדינת ישראל ומן התמיכה שלהם בה, אבל היום הם מבינים שהסיטואציה השתנתה וזה כמובן מתבטא מייד במספר העולים, שיילך ויפחת.

יעקב אדרי: לדעתי בשנה הקרובה העלייה מצרפת תהיה במספרים לא גדולים.

יעקב אדרי: כך גם העלייה מחבר העמים – ככל שהמצב שם השתפר העלייה הולכת ופוחתת, ולא רק זה, יש גם אנשים שחוזרים, דבר שמצער מאוד.

יעקב אדרי: אני מקווה מאוד שזה קורה בהיקף קטן, אבל עלינו לשים לב גם לעניין הזה.

יעקב אדרי: העלייה מאתיופיה ממשיכה בשיעורים הרגילים, על-פי הקצב שנקבע.

יעקב אדרי: שם נעשית עבודה בצורה יסודית.

יעקב אדרי: כל זה הביא אותנו למחשבה, ונתקבלה החלטה בממשלה לגשת למבצע להחזרת היורדים למדינת ישראל, דבר שלא נגעו בו במשך שנים רבות בשל כל מיני סיבות.

יעקב אדרי: לא צריך להתבייש, צריך לעסוק גם בעניין הזה.

יעקב אדרי: כל ישראלי שנחזיר למדינת ישראל חשוב למדינה, ויש לזה ערך מוסף אדיר.

יעקב אדרי: זה משפחה שמתערה מהר מאוד בקליטה, שלא צריכה אולפנים לעברית, שבחלקם הגדול עשו צבא ובאים לקרקע פורייה.

יעקב אדרי: אם פעם נרתענו וחששנו מן העניין הזה, היום כבר לא.

יעקב אדרי: רבותי, יש התעניינות גדולה מאוד במבצע, הגיעו 3,000 איש ונרשמו כבר כ-8,000 מתעניינים.

יעקב אדרי: אם עד סוף השנה נגיע ללמעלה מ-10,000 איש אמליץ לראש הממשלה ולממשלה להמשיך את המבצע הזה.

יעקב אדרי: חשוב מאוד שנחזיר מספר גדול ככל האפשר של ישראלים לארץ, זה בנפשנו.

יעקב אדרי: בעניין הזה כולנו תמימי-דעים.

יעקב אדרי: גם יושב-ראש הנהלת הסוכנות היהודית שותף לעניין הזה ואני סבור שכולנו צריכים לעשות כאן מאמץ.

יעקב אדרי: בחוץ-לארץ נמצאים 700,000 ישראלים וכל מי שנחזיר למדינת ישראל הוא רווח נקי.

יעקב אדרי: זה חיזוק המדינה, זה ילדים שלא נטמעים, עם כל המשתמע מכך, בארץ הזרה אלא חוזרים למדינתם.

יעקב אדרי: יש לזה הרבה מאוד משמעויות והשלכות.

יעקב אדרי: אני מקווה מאוד שבעניין הזה תהיה הצלחה.

יעקב אדרי: כאשר יהיו לנו נתונים, כאשר נתקדם לקראת אמצע המבצע נשמח מאוד לדווח לוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות על הנתונים ועל האפשרויות ועל צורת הקליטה במדינת ישראל.

יעקב אדרי: יש לנו כמובן עדיין בעיות תקציביות, שהמנכ"ל ייפרט אותן בהמשך.

יעקב אדרי: בחלק מן הנושאים התקציב נגמר כבר, כמו למשל בהלוואות לעסקים קטנים.

יעקב אדרי: כפי שאתם יודעים, אני גם השר לפיתוח הנגב והגליל ולכן בינתיים אני נותן מתקציב המשרד לפיתוח הנגב והגליל "אינפוזיה" למשרד לקליטת העלייה כי בנגב והגליל יש לנו גם עולים.

יעקב אדרי: העברתי תקציב מהמשרד לפיתוח הנגב והגליל לקליטת עולים כי זה משרת גם את העולים בנגב ובגליל, אבל זה לא מספיק, זה טיפה בים.

יעקב אדרי: יש דרישות גדולות מאוד להלוואות.

יעקב אדרי: ה"יורדים" שחזרו אלינו גם הם לוקחים הלוואות מן ה-pool הזה ואני מבקש את עזרת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בעניין הזה.

מרינה סולודקין: אני ממליצה שתשמור בידך את הסמכויות של המשרד השני כדי שהלוואות יגיעו מתקציבו.

יעקב אדרי: את יודעת שאני עושה את זה, ואפילו גרמתי למשברים בגלל הזה.

מרינה סולודקין: אנחנו תומכים בכך.

יעקב אדרי: אעשה כל מאמץ בשני המשרדים הללו.

יעקב אדרי: יש הרבה מאוד אפשרויות לעבודה משותפת, ואנחנו עובדים במשותף, המשרד לקליטת העלייה והמשרד לפיתוח הנגב והגליל, ואני השר שעומד בראש שני המשרדים.

יעקב אדרי: אנחנו עושים חיבורים מעניינים מאוד.

יעקב אדרי: אנחנו גם פותחים מוקדי קליטה לנוער בכמה ישובים, בעיקר בנגב ובגליל ביחד עם המשרד לקליטת העלייה, אבל מתקציב המשרד לפיתוח הנגב והגליל.

יעקב אדרי: זה מאפשר לנו לסייע, ואני עושה את זה ברצון רב.

יעקב אדרי: זה תואם את האינטרסים הן של המדינה והן של העלייה וטוב מכל הכיוונים.

יעקב אדרי: למרות הכול, אני מבקש את עזרת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בקבלת תקציבים למען נושאים חשובים מאוד.

יעקב אדרי: כידוע לכם יש עדיין מצוקה גדולה מאוד בדיור ותור ארוך מאוד.

יעקב אדרי: הצלחתי ביחד עם שר הבינוי והשיכון להעביר החלטה שמשנה קצת את הנוסחה – 5% יותר לעולים, 5% פחות לוותיקים.

יעקב אדרי: זה נותן יותר דירות לעולים, אבל המספרים עדיין קטנים מאוד וזה לא פשוט.

מיכאל נודלמן: קיבלתי מכתב שבישר לי כי יש תוכנית לבנות דירות ל-4,000 אנשים ושמתכוונים גם להתחיל לבנות דירות להשכרה.

יעקב אדרי: אשמח מאוד.

יעקב אדרי: לי עדיין לא בישרו את הבשורה הזאת.

יעקב אדרי: האם נציג משרד האוצר יכול לאשר את הבשורה הזאת?

יובל יעקבי: (מנענע בראשו לא).

יעקב אדרי: הנה, אתה רואה, הוא כבר מסמן שזה לא מובטח.

יעקב אדרי: הייתי מופתע אילו אמר כן.

יעקב אדרי: אנחנו מנסים לקדם תוכניות גם עם משרד האוצר.

יעקב אדרי: בסופו של דבר משרד האוצר בתקציב 2008 לא נגע כמעט בכלל בתקציב המשרד לקליטת העלייה.

יעקב אדרי: להיפך, פה ושם אנחנו גם מקבלים סיוע.

יעקב אדרי: הדבר האחרון שאני רוצה לומר לפני שהמנכ"ל שלנו ידבר נוגע לאולפנים.

יעקב אדרי: עליכם לדעת את העמדה שלי, והיא חד-משמעית: אני מתנגד להעביר את האולפנים לעברית למשרד לענייני גמלאים או למשרד לקליטת העלייה או לסוכנות היהודית.

יעקב אדרי: לא שאנחנו לא יודעים לעשות את זה, אלא פשוט זה חלק אינטגרלי ממשרד החינוך ונמצא במקום הנכון.

יעקב אדרי: למשרד החינוך יש תקציבים גדולים כך שאם יש פה ושם גירעון הוא יודע לבלוע את זה ויש לו גם את הניסיון.

מרינה סולודקין: ואם שרת החינוך לא רוצה, מה לעשות?

יעקב אדרי: אין דבר כזה.

מיכאל נודלמן: היא קיבלה החלטה להעביר את לימודי העברית למשרד לענייני גמלאים.

מיכאל נודלמן: אתם מבינים את זה?

מרינה סולודקין: מתחת לשולחן אפשר לעשות הרבה דברים.

יעקב אדרי: חברת הכנסת מרינה סולודקין, יש דברים שאני לא מעוניין לעשות במשרד לקליטת העלייה או במשרד לפיתוח הנגב והגליל אבל הם חלק מסמכויות המשרד ואני עושה אותם הכי טוב שאני יודע.

יעקב אדרי: כתבתי מכתב לשרה יולי תמיר.

יעקב אדרי: יש ועדת מנכ"לים של משרד החינוך והמשרד לקליטת העלייה, שם נביע את התנגדותנו החד-משמעית, ונגיד את זה גם בדיוני התקציב.

יעקב אדרי: לא נסכים שהאולפנים יעברו ממשרד החינוך, אני אומר את זה בבירור.

יעקב אדרי: כל העברה משמעה פגיעה בעולים.

יעקב אדרי: אני לא רוצה לדבר על תשתיות, ואני מכיר את זה גם כראש עירייה.

יעקב אדרי: הרי כל התשתיות של לימוד העברית שייכות למשרד החינוך.

יעקב אדרי: ברגע שזה יעבור למשרד אחר תתחיל התדיינות: זה לא שלנו, תשלמו שכר דירה.

יעקב אדרי: אנחנו מכירים איך זה פועל, ומי שייפגע זה העולים.

יעקב אדרי: העולים התרגלו גם לבוא למקומות מסוימים, התרגלו למורים.

יעקב אדרי: אני אומר את העמדה הברורה של המשרד ושלי, לא נסכים שזה יעבור לשום משרד אחר.

יעקב אדרי: נראה לי שהמשרד הנכון הוא משרד החינוך שמטפל בגני ילדים, בנוער, במבוגרים, בפנימיות ויטפל גם במבוגרים.

יעקב אדרי: הוא טיפל בזה במשך 40-50 שנים וימשיך לטפל בזה.

יעקב אדרי: אני חושב שהוא עושה את זה על הצד הטוב.

יעקב אדרי: השרה אומרת שזה מכניס אותם לגירעון מפני שהמורים שם ותיקים וצריך לשלם להם משכורות שמנות.

יעקב אדרי: הם רוצים להפריט את זה במידה מסוימת.

יעקב אדרי: אני מתנגד, וזאת העמדה של המשרד לקליטת העלייה.

מזור בהיינה: למה לא לבדוק אם יש יתרונות בהעברת האולפנים למשרד לקליטת העלייה שהוא הכי רלוונטי?

יעקב אדרי: לא.

יעקב אדרי: אני מעריך מאוד חבר כנסת חדש שאומר מייד שהמשרד לקליטת העלייה הכי מתאים.

מזור בהיינה: שאלתי מדוע לא ניתן לבדוק את זה לעומק.

יעקב אדרי: בדקנו.

יעקב אדרי: מנכ"ל המשרד לקליטת העלייה עשה עבודת בדיקה יסודית בעניין הזה.

מזור בהיינה: מה היה המניע של משרד החינוך לבקש להעביר את זה למשרד לקליטת העלייה?

יעקב אדרי: קודם כול, זה יצר אצלם גירעון כי העלויות התקציביות כל הזמן תופחות.

יעקב אדרי: יש להם מורים ותיקים מאוד.

יעקב אדרי: הם היו רוצים לטפל רק בחינוך היסודי והעל-יסודי ולא לטפל בכל יתר הדברים.

יעקב אדרי: אני חושב שזה פשוט לא נכון.

יעקב אדרי: הם אמונים על העניין הזה, הם מקצועיים, והמנכ"ל בהמשך יוסיף עוד פרטים בנושא הזה.

מיכאל נודלמן: אדוני השר, הם התחייבו להעביר נתונים לוועדה עד ספטמבר.

מיכאל נודלמן: ביחד אנחנו צריכים לפתור את הבעיה.

יעקב אדרי: אתה צודק, אנחנו צריכים להיאבק ביחד.

זאב אלקין: חלק מן האולפנים נסגרו עוד לפני ספטמבר.

זאב אלקין: הרי עד ספט

זאב אלקין: מבר שמרו רק על אולפנים ספורים.

יעקב אדרי: אני מציע שבעקבות ההצהרה החד-משמעית שלי, שלא אסכים שהמשרד לקליטת העלייה יקבל את האחריות על האולפנים, ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בראשותך תקבל החלטה מיידית, שאנחנו דורשים ממשרד החינוך להיערך לשנת הלימודים הבאה המתחילה בספטמבר ולהמשיך את הפעלת האולפנים כרגיל.

מיכאל נודלמן: אנחנו צריכים לקיים ישיבה בעניין הזה.

יעקב אדרי: בבקשה, ואנחנו נבוא ונגיד את דעתנו.

שושנה רון: צריך לצאת למאבק ולעזור לכם.

מרינה סולודקין: לעזור לנו.

מרינה סולודקין: לא לכם.

מרינה סולודקין: לכולנו.

יעקב אדרי: לעזור לעולים.

יעקב אדרי: העברת האולפנים משמעה פגיעה בעולים, חד וחלק.

מיכאל נודלמן: אני מבקש שבישיבה שנקיים בנושא הזה ישתתף מנכ"ל המשרד לקליטת העלייה.

יעקב אדרי: צריך להזמין את המנכ"ל, את שרת החינוך וגם אני אבוא ונגיד את דברינו באופן ברור.

יעקב אדרי: אם יש שאלות אליי אשמח לענות, אך איאלץ לעזוב בקרוב.

זאב אלקין: יש לי שתי שאלות על הנושא האחרון שאליו התייחסת, שהוא גם הכי בוער.

זאב אלקין: קודם כול, מבחינה מימונית המשמעות של האמירה הזאת, אם מקבלים החלטה שהעברת האולפנים למשרד לקליטת העלייה לא רצויה ורוצים להשאיר את האחריות במשרד החינוך עליכם כמשרד לקליטת העלייה תהיה חובה לנסות לשריין את התקציבים הרלוונטיים כי נכון לעכשיו מדובר בתקציב חופשי של משרד החינוך.

יעקב אדרי: לא אשריין שום דבר.

יעקב אדרי: זה לא אצלנו.

זאב אלקין: עד היום התקציב הזה הוגדר כתקציב חופשי לפעילות של משרד החינוך ולכן כל אימת שמשרד החינוך נדרש לקצץ, או ביוזמתו הפנימית של המשרד, כפי שקרה בפעם האחרונה, כספים שהשרה יולי תמיר התחייבה לטובת הרפורמה, או בקיצוץ שהושת מבחוץ, התקציבים הללו תמיד עמדו תחת הגרזן כי הם לא משוריינים ולא מקובעים.

זאב אלקין: אם יוחלט שזה נשאר במשרד החינוך כאשר בסדר יומו של המשרד בכל מקרה זה אף פעם לא יעמוד במדרגה העליונה, חובה על המשרד לקליטת העלייה ביחד אתנו ובתמיכת הארגונים לפעול לשינוי המצב הקיים כדי לשריין את התקציב.

זאב אלקין: ביחד עם כבוד יושב-ראש הוועדה הצענו הצעת חוק, תוספת לחוק סל הקליטה, כדי שמימון בסיסי לאולפן לעברית לעולה יהיה חלק מהחובות של המדינה כלפיו ואז הממשלה תהיה חייבת להעניק את זה.

יעקב אדרי: אתמוך בשתי ידיים בעניין הזה.

זאב אלקין: המצב הנוכחי הרסני.

זאב אלקין: גם אם זה ייפתר בספטמבר הקרוב זה לא ייפתר בינואר הבא.

זאב אלקין: זאת הערה אחת.

זאב אלקין: הערה שנייה בנושא הזה קשורה כבר לתוכן.

זאב אלקין: אמרת שהדברים נעשים על הצד הטוב ביותר, אבל עדיין היתה לא מעט ביקורת על המערכת הקיימת.

זאב אלקין: ועדת המומחים המשותפת לשני המשרדים הציעה רפורמה.

זאב אלקין: השאלה מה עלה בגורלה של הרפורמה הזאת.

זאב אלקין: משרד החינוך והמשרד לקליטת העלייה עמלו ביחד על הצעת הרפורמה, ובינתיים לאור הבלגן והדיבורים על העברה שמו אותה כמובן בצד.

זאב אלקין: השאלה מה יקרה עם הרפורמה כעת.

יעקב אדרי: אנחנו צריכים ללכת על שני מאבקים.

יעקב אדרי: המאבק הראשון, שאני מסכים אתו, קודם כול שזה יישאר במשרד החינוך ויעוגן בתקציב הבסיסי של משרד החינוך.

יעקב אדרי: על כך צריך להיאבק.

יעקב אדרי: ייתכן שזה יצטרך לבוא בסוף להחלטת ממשלה.

יעקב אדרי: אביא את זה לידיעת ראש הממשלה ואגיד לו שאין הסכמה ביני ובין שרת החינוך ואנחנו דורשים שזה יישאר במשרד החינוך ושהתקציב יעוגן.

יעקב אדרי: במהלך הדיונים על התקציב לקראת השנה הבאה נצטרך במשותף לעשות כל מאמץ, ועשינו כמה דברים משותפים במאבק האחרון, צריך לעשות אותו דבר על מנת שתקציב האולפנים יעוגן בצורה מסודרת בתקציב משרד החינוך.

יעקב אדרי: זה הדבר הנכון.

יעקב אדרי: הדבר השני הוא השלב הבא – הרפורמה שעבדו עליה זמן רב צריכה להשתלב בעניין הזה.

יעקב אדרי: אבל צריך קודם כול לשמור על הקיים.

יעקב אדרי: הרפורמה חשובה מאוד, אבל פתאום מצאנו עצמנו נאבקים על המינימום, לא על התוספות של הרפורמה.

יעקב אדרי: אני מציע שנעשה את זה במשולב: קודם כול שהאולפנים יישארו במשרד החינוך, ולאחר מכן ניאבק גם על הרפורמה.

יעקב אדרי: אני שותף נאמן שלכם בעניין הזה.

יעקב אדרי: כאשר עושים מאבק משותף – וראינו את זה בדיוני התקציב – גם מצליחים.

יעקב אדרי: נעזרנו כמובן גם בארגונים.

יעקב אדרי: אני זוכר שהזעקתי את כולם לתל-אביב ואני שמח מאוד לומר שכל חברי הכנסת מכל הסיעות – לא היה עניין של קואליציה ואופוזיציה – כולם פעלו ביחד עם הארגונים, וגם חבר הכנסת פרופ' נודלמן סייע בעניין הזה.

יעקב אדרי: כולנו ביחד הגענו לכך שלא נגעו בתקציב הקליטה.

יעקב אדרי: כך צריך להמשיך לנהוג גם השנה.

יעקב אדרי: לפני כחודשיים וחצי אישרה הממשלה את תוכנית החומש של הקהילה האתיופית.

מיכאל נודלמן: דנו בזה בוועדה.

יעקב אדרי: התקיימו דיונים לא פשוטים והתוכנית נבנתה ביחד עם נציגי העולים.

יעקב אדרי: התחילו את הדיונים עוד לפני שהתמניתי לשר לקליטת העלייה ואני שמח שאני ביחד עם המנכ"ל יצאנו למאבק לא פשוט כדי להעביר את התוכנית בממשלה.

יעקב אדרי: ראש הממשלה תמך בה והממשלה החליטה להתחיל להפעיל אותה כבר ב-2008.

יעקב אדרי: התוכנית הזה נוגעת לכמה משרדים: משרד החינוך, המשרד לקליטת העלייה, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

יעקב אדרי: התחילו דיונים בין המנכ"לים כיצד לממש את התוכנית ולהתחיל לבצע אותה כבר בשנה הנוכחית.

יעקב אדרי: אני מבין שיש בעיות בדרך, אבל אנחנו עושים מאמץ גדול מאוד להתחיל בזה השנה.

יעקב אדרי: בכל מקרה התקציב חייב להתקבל.

יעקב אדרי: אם הוקצו לזה 800 מיליון שקלים – זה הסכום שהממשלה צריכה לתת בתקציב המדינה.

יעקב אדרי: זה צריך להתבטא בתקציב במהלך 5 שנים, אבל זה הסכום שצריך להיות בסוף, התקציב שהובטח.

יעקב אדרי: גם אם התחלנו מאוחר בשנת 2008, בסופו של דבר התקציב צריך להסתכם ב-800 מיליון שקל כפי שהתחייבה הממשלה במקור.

יעקב אדרי: תודה רבה לכולם.

30095: יש לי 3 שאלות לכבוד השר.

30095: אמרת שהעלייה מאתיופיה תימשך כפי שהוחלט.

30095: בשטח נודע לנו שבחודש הבא מתכוונים לעצור את העלייה מאתיופיה.

30095: מה אתה אומר על כך?

30095: אתה אומר שהעלייה מאתיופיה תימשך?

יעקב אדרי: לא דיברתי על הפסקת העלייה.

30095: דבר שני, לא בטוח שהשארת האולפנים במשרד החינוך היא לטובת העולים.

30095: אי אפשר להמשיך במצב הנוכחי.

30095: אני מבין שבשל שיקולים תקציביים שרת החינוך רוצה להסיר מעצמה את האחריות לאולפנים.

30095: אני מצפה שהשר לקליטת העלייה לא יתנגד לקבל עליו את האחריות.

יעקב אדרי: בפירוש לא.

30095: העולים נופלים בין הכיסאות.

30095: צריך לקחת את העניין ברצינות ולדון עליו לטובת העולים ולהכניס את השינויים הנדרשים.

30095: דבר שלישי, אנחנו מדברים כל הזמן על הרפורמה של הממשלה, אבל התוכנית טרם התחילה ועדיין לא ניתנו משכנתאות.

30095: כל הזמן מדברים על כך בוועדות אבל אני מבקש לדעת מה אתה הולך לעשות מבחינה מעשית מחר בבוקר בעניין הזה.

30095: תודה.

יעקב אדרי: אנחנו קולטים את העולים, אבל מי שמביא אותם זה הסוכנות היהודית, ובאשר לעולי אתיופיה משרד הפנים הוא שמנפק את האשרות ואני לא מתערב בזה.

יעקב אדרי: כל אדם שיגיע למדינת ישראל אשתדל לקלוט בדרך הכי טובה האפשרית.

יעקב אדרי: יש לנו צוות מיומן שעוסק בעניין הזה ונעשה כמיטב יכולתנו לקלוט את העולים.

יעקב אדרי: באשר לאולפנים – רוצים למעשה להפריט אותם, בואו נקרא לילד בשמו הנכון.

יעקב אדרי: אני מתנגד להפרטה.

יעקב אדרי: בכל הפרטה יהיה נזק אדיר כי בסופו של דבר יביאו מורים בשכר הכי נמוך לשנה, בלי זכויות, ואחרי כן נתמודד עם בעיות שונות ומשונות.

יעקב אדרי: למשרד החינוך יש מורים מקצועיים משלו וניסיון, ויש לו מבנים פיזיים.

יעקב אדרי: יש לו תשתית מוכנה – בכל עיר ועיר יש בתי-ספר ומתנ"סים שברובם הגדול שייכים למשרד החינוך.

יעקב אדרי: אני לא מוכן לקחת את האולפנים להרפתקה חדשה.

יעקב אדרי: לכן אמרתי שאני מתנגד להעברת האולפנים מסמכות משרד החינוך כי העולים יינזקו מכך.

יעקב אדרי: מי שחושב שהעולים ירוויחו מהעברת האחריות על האולפנים למשרד לקליטת העלייה, אני מבקש לספר לכם שכבר אומרים לנו במשרד האוצר שיש חברות שמתמחות בעניין הזה ושעלינו לצאת למכרז.

יעקב אדרי: רבותי, אנחנו יודעים שבשורה התחתונה העולים ייפגעו.

יעקב אדרי: מי שחושב אחרת פשוט לא מבין את העניין, אני מצטער להגיד.

יעקב אדרי: אני שמח שיש לי כאן תמיכה של כל ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות להתנגדות להעברת האחריות על האולפנים.

יעקב אדרי: האם אני אומר נכון?

סופה לנדבר: אתה אומר נכון.

מרינה סולודקין: אנחנו נגיד מה שאנחנו חושבים.

מרינה סולודקין: מה שלא נמצא במשרד לקליטת העלייה לא קיים.

מרינה סולודקין: אתה מבין?

מרינה סולודקין: ראינו בתוכניות רבות שאם דבר לא נמצא במשרד לקליטת העלייה, אם מופקד עליו שרה או שר אחר הם מסירים מעצמם את האחריות, וכך קורה עם האולפנים ששרת החינוך רוצה לזרוק למשרד לענייני גמלאים, וזה שערורייה.

יעקב אדרי: זה לא בא בחשבון.

יעקב אדרי: הגמלאים קפצו על זה בשמחה, אבל אין שום קשר לגמלאים.

יעקב אדרי: יש לי כבוד רב לגמלאים, אבל אין קשר ולא צריך לאפשר את זה.

מיכאל נודלמן: ומה לגבי משכנתאות לצעירים?

מיכאל נודלמן: חבר הכנסת שלמה מולה ואני נפגשנו עם שר הבינוי והשיכון.

מיכאל נודלמן: בשנה הקרובה יהיו משכנתאות.

מיכאל נודלמן: יושב כאן אדם מן המשרד לקליטת העלייה שצריך לתת רשימות של צעירים שצריך לסייע להם במשכנתאות כאלה.

מיכאל נודלמן: הכסף קיים בתקציב משרד הבינוי והשיכון.

מיכאל נודלמן: נכון?

חביב קצב: נכון.

יעקב אדרי: המנכ"ל יפרט את העניין הזה.

סופה לנדבר: יש לי שאלה לשר.

סופה לנדבר: קודם כול אני רוצה לברך אותך ואת יושב-ראש הסוכנות היהודית.

סופה לנדבר: אני רוצה לנצל את ההזדמנות שנמצאים כאן העובדים הבכירים של שני הגופים כדי לציין את העבודה החשובה, הן של המשרד לקליטת העלייה והן של הסוכנות היהודית, בציון שישים שנים למדינת ישראל.

סופה לנדבר: אני רוצה לגעת בשני נושאים ולנצל את ההזדמנות שאתם נמצאים כאן ביחד.

סופה לנדבר: אני סבורה שבעמוד השדרה של קליטת העלייה יש כמה חוליות חשובות מאוד.

סופה לנדבר: אחת החוליות החשובות היא ארגונים עולים, שעושים יחד אתכם קליטת עלייה.

סופה לנדבר: בכניסה לוועדה נפגשתי עם מנכ"לית ארגוני העולים ושאלתי אותה איך המצב הנוכחי משפיע על ארגוני העולים.

סופה לנדבר: כיושבת-ראש הפדרציה הישראלית לדוברי רוסית אני יודעת שארגונים מתמוטטים.

סופה לנדבר: אתה אדוני השר ואתה אדוני היושב-ראש יודעים שצריך לתמוך בארגונים בצורה מאוד-מאוד מסיבית.

סופה לנדבר: אני לא פסימיסטית, אבל אני יודעת שלמדינות חבר העמים חזרו המון אנשים.

סופה לנדבר: ייתכן שחלקם לא עזבו טוטלית, אבל הם בדרך למוסקבה.

אלי זרחין: רק במוסקבה יש 250,000, כך רוסיה מדווחת.

יעקב אדרי: אני לא יודע למה אתם מפציצים במספרים, זה פשוט לא נכון.

יעקב אדרי: כך רוסיה מדווחת כי זה טוב לה.

יעקב אדרי: אגב, אני רוצה להיות זהיר, אבל לא מקרי שהם מנפחים את המספרים.

יעקב אדרי: שמעתי את גורבאצ'וב אומר שהם רוצים שהיהודים יחזרו.

יעקב אדרי: אני לא רוצה להיכנס לעניין הזה, אבל האינטרס של הרוסים לא זהה בדיוק לאינטרס שלנו.

סופה לנדבר: לא ניכנס לאינטרסים של המדינות הללו.

סופה לנדבר: אנחנו יודעים שיש שם push כלכלי רציני מאוד.

סופה לנדבר: אחרי מה שהם עברו כאן הם מקבלים בית-ספר לכניסה לחיים שם בחזרה.

סופה לנדבר: אסור לנו לעצום את עינינו ואנחנו חייבים להתמודד עם התופעה הזאת.

סופה לנדבר: יחד עם זה, אני רוצה לחזור לארגוני העולים.

סופה לנדבר: מכיוון שארגוני העולים מקבלים תמיכה מהסוכנות היהודית וגם מהמשרד לקליטת העלייה, אתם ביחד צריכים לפתח תוכנית.

סופה לנדבר: אסור שייסגרו ארגוני עולים.

סופה לנדבר: גולדה מאיר ז"ל אמרה בזמנו כראש הממשלה שמי שעושה את קליטת העלייה טוב יותר מכולם זה אנשים שמסוגלים להגיד באותה שפה: אני הצלחתי וגם אתה תצליח, אני אעזור לך ואתן לך push קטן.

סופה לנדבר: תחשבו על תוכנית משותפת מכיוון שארגוני העולים עומדים לקראת קריסה.

סופה לנדבר: עליכם לדעת שאחר-כך יהיה קשה יותר לפתח את השטח.

סופה לנדבר: הגיע הזמן לשינוי בקריטריונים לכניסה לדיור מוגן בהוסטלים.

סופה לנדבר: ידוע לך שאנשים מזדקנים וחלק מן האנשים זקוקים למטפל או מטפלת, זקוקים לעזרה.

סופה לנדבר: האנשים הללו שצריכים עזרה אין להם אישור כניסה לדיור מוגן, ולהם עוד פי כמה קשה יותר למצוא שכירות ודירה.

סופה לנדבר: בזמן שמדינת ישראל דרך משרד הרווחה מטפלת בקשישים הללו בעזרה סיעודית עלינו לחשוב על שינוי הקריטריונים.

סופה לנדבר: עניין נוסף שאני סבורה שעליך לקחת לתשומת לבך, יש קבוצה גדולה של אנשים מבוגרים, שכאשר עלו לארץ והמדינה לא היתה ערוכה לקבלם אמרו להם לקנות את הדירות והם רכשו את דירותיהם.

סופה לנדבר: זאת קבוצה גדולה של אנשים שיצאו לגמלאות בלי לקבל פנסיה.

סופה לנדבר: פרט לביטוח הלאומי אין להם הכנסה נוספת.

סופה לנדבר: המדינה בשנתה השישים צריכה להביא בחשבון שרוב הכסף שהם מקבלים בקצבת זקנה יוצא על המשכנתה לדירה הזאת.

סופה לנדבר: אז לפחות את החלק שהמדינה נתנה צריך לתת להם כמענק כדי להקל על האנשים הללו שנמצאים במצוקה, שחיים בשולי החברה הישראלית ואסור שכך המצב יימשך.

יעקב אדרי: אני רוצה לענות בעניין הארגונים.

יעקב אדרי: בשנת 2007 התקציב לתמיכה בארגוני העולים היה אכן זעום.

יעקב אדרי: אני שמח שבכוחות משותפים הגדלנו את התקציב.

יעקב אדרי: כרגע זה עובר את הבירוקרטיה המשפטית.

יעקב אדרי: אני חושב שנוכל להגיע להכפלה כמעט של התקציב לארגונים.

מרינה סולודקין: מה הסכום עכשיו?

ארז חלפון: הסכום הוגדל ב-50 אחוזים כמעט, ב-5-5.5 מיליון שקל.

יעקב אדרי: נוכל לתת לארגונים כמעט פי שתיים מאשר קיבלו בעבר, אמנם לא לכולם.

יעקב אדרי: הארגונים עושים עבודה חשובה מאוד ויש לי הערכה רבה מאוד לפעולתם, ואני אומר את זה במלוא הכנות.

יעקב אדרי: יחד עם זה, אני סבור שיש יותר מדי ארגונים.

יעקב אדרי: יש ריבוי של ארגונים וצריך לבדוק היטב האם אנחנו לא מפזרים את הכוח והמאסה שלנו על יותר מדי גופים.

סופה לנדבר: בזמנו הסוכנות היהודית החליטה, מי שהיה יושב-ראש הפורום הציוני בראשות מר נתן שרנסקי החליט לאחד בין ארגונים שונים.

יעקב אדרי: זה דוגמה טובה, שנתנו הרבה כסף לגוף אחד והוא יכל לעבוד.

סופה לנדבר: לא נתתם הרבה כסף.

סופה לנדבר: נתתם מעט כסף.

יעקב אדרי: הכפלנו את זה השנה.

יעקב אדרי: מצער מאוד שדווקא בקהילה האתיופית יש הרבה מאוד ארגונים בלי שום פרופורציה לכל מה שקורה שם.

מזור בהיינה: נעשה הבחנה בין מספר העמותות הרשומות ובין העמותות שפעילות אכן בשטח.

יעקב אדרי: בדיוק על כך אני מצביע, שכל אחד מקים לו ארגון.

יעקב אדרי: לקראת השנה הבאה ביקשתי מן המנכ"ל ומן היועצים המשפטיים לבדוק איך לשנות את הקריטריונים על מנת שארגונים רציניים יקבלו תקציבים רציניים לעומת ארגונים שרשומים סתם על הנייר, שמקימים עמותה ומתחילים להתדיין עם עצמם והנה כבר הם "מטפלים" בקהילה זו או אחרת ורוצים כסף.

יעקב אדרי: נשנה את הקריטריונים.

יעקב אדרי: זה לא פשוט כי יש בעיות משפטיות, אבל אני מקווה מאוד שבשנת 2009 יהיו כבר קריטריונים טובים יותר וברורים שישרתו את הקהילות בצורה טובה יותר.

שושנה רון: בראש ובראשונה קריטריונים ציוניים.

יעקב אדרי: עזבי, אני לא נכנס לזה עכשיו.

מרינה סולודקין: מה עם קמ"ע?

יעקב אדרי: לא שמעתי על בעיות בתוכנית קמ"ע.

מרינה סולודקין: בבסיס התקציב יש 22 מיליון שקל או לא?

יעקב אדרי: זה לא בבסיס התקציב, אבל אנחנו מקבלים את הכסף.

יעקב אדרי: לא תהיה בעיה.

יעקב אדרי: אנחנו מחכים שהוועדות יחליטו להכניס אנשים במקום אחרים שכבר יצאו מן התוכנית.

מזור בהיינה: אדוני השר, רצית להתייחס לתוכנית החומש של הקהילה האתיופית.

12941: אני מבקש להודות לשר.

12941: באתי במיוחד לכאן לשמוע את סקירת השר.

12941: אני מבקש לספר על שיתוף פעולה טוב ויוצא מן הכלל שיש בינינו מרגע שהשר לקליטת העלייה לקח את העניינים לידיו ביחד עם המנכ"ל.

12941: אנחנו עובדים על בסיס של שיתוף פעולה יום-יומי וזה כמובן לטובת העולים כולם.

12941: אני מבקש לברך את השר גם על היוזמה היוצאת מן הכלל בכינוסי הישראלים, נושא חשוב מאוד.

12941: מי שזוכר, פעם קראו להם בשמות גנאי ואילו היום המשרד לקליטת העלייה העלה את הנושא הזה על ראש סדר העדיפויות של מדינת ישראל.

12941: העניין הזה ללא ספק יישא פרי ואנחנו שותפים מלאים לו.

12941: אני מברך אתכם.

12941: זה יוזמה חשובה מאוד.

12941: אני עושה ואמשיך לעשות יחד אתך הכול כדי שהאולפנים יישארו במשרד החינוך.

12941: השר מנוסה כבר בכל התרגילים הפוליטיים.

12941: משרד החינוך הוא המקום הנכון לאולפנים וצריך להיאבק כדי שהם ימשיכו ויהיו שם.

12941: שני דברים אני רוצה להוסיף לסקירת השר.

12941: קודם כול, אנחנו מוכנים להעמיד לרשותכם, יש לנו קרן גדולה מאוד להלוואות.

12941: קיבלנו במסגרת החירום הרבה מאוד כסף שמיועד להלוואות לעסקים ומינפנו את זה דרך חברת "צפון" עם מר איתן ורטהיימר.

12941: מייד אחרי הישיבה נעשה פגישה משותפת של המשרד לקליטת העלייה, המשרד לפיתוח הנגב והגליל והסוכנות היהודית כדי להוסיף עוד מאות מיליוני שקלים שנוכל להעמידם כהלוואות, גם בגליל וגם בנגב, לטובת עולים חדשים.

יעקב אדרי: יפה מאוד.

יעקב אדרי: טוב שהגענו לישיבה הזאת.

12941: דבר אחרון שאני מבקש להגיד, וגם כאן טוב שהגענו לישיבה, וכאן אני באמת זקוק לעזרת היושב-ראש והשר, נוגע ל"עמיגור".

12941: יש חברה של הסוכנות היהודית, אחת החברות הטובות ביותר במדינה.

סופה לנדבר: יש לה גם מנכ"ל טוב.

12941: יש בה מנכ"ל יוצא מן הכלל טוב, יושב-הראש הוא מר משה נתיב, אנשים יוצאים מן הכלל טובים.

12941: החברה הזאת בנתה בשעתו אלפי דירות שנכנסו אליהן קשישים ועולים חדשים.

12941: היום החברה הזאת הפסיקה לבנות בגלל התעקשות של משרד האוצר.

12941: בשל כך אנחנו מפסידים 60% מערך של כל דירה שאנחנו מביאים כתרומות מחוץ-לארץ, אנחנו לא יכולים להביא את הכסף הזה כדי לבנות דירות.

12941: יש לנו מגרשים, יש לנו תוכניות, אפשר מחר להתחיל לבנות דירות שיהיו מיועדות לכל אותם אנשים שכל כך צריכים אותן, אך בשל ההתעקשות של משרד האוצר לא הצלחנו.

12941: אם נוכל ביחד עם יושב-ראש הוועדה והשר ללכת בכוחות משותפים ונביא את משרד האוצר להמשיך את השותפות שהיתה בין מדינת ישראל ובין העם היהודי, אני אומר לכם שאנחנו יכולים כבר מחר לגשת לבניית אלפי דירות, שכולן מיועדות לקשישים, לעולים חדשים ולוותיקים.

מרינה סולודקין: איך משרד האוצר מסביר שהוא לא נותן?

12941: משרד האוצר לא מסביר.

12941: הוא פשוט לא נותן.

מיכאל נודלמן: נמצא כאן נציג של משרד האוצר?

מיכאל נודלמן: אני לא מבקש ממך תשובה, אלא שתודיע לשר האוצר שהוא צריך להיות מוכן למבצע שלנו.

מיכאל נודלמן: יש קרקע, יש תכנון, הכול יש אבל בגלל משרד האוצר לא בונים ולעולים אין דירות.

יובל יעקבי: צריך לבדוק מה המדיניות הכי טובה בנושא דיור.

סופה לנדבר: במשך 20 שנים לא בונים – זאת מדיניות הפיתוח.

יובל יעקבי: אני לא בטוח שבנייה תקציבית, גם אם משתמשת בכסף של הסוכנות היהודית, היא הפתרון הנכון.

קריאה: אז מה הפתרון הנכון?

יובל יעקבי: שכירות ארוכת טווח.

שושנה רון: חשבנו שאין כסף, אבל אומרים שיש כסף אך לא מאפשרים לפתח.

מרינה סולודקין: אבל גם בשכירות ארוכת טווח לא נתתם סיוע בערים שיש בהן ריכוזים של עולים.

מרינה סולודקין: מצד אחד אתם אומרים שלא צריך לבנות, ומצד שני מונעים גם שכירות ארוכת טווח.

מיכאל נודלמן: השר מאיר שטרית הגיש הצעת חוק לבנייה לשכירות על-ידי יזמים וגם את זה מנעתם ולא אפשרתם לו להמשיך.

מיכאל נודלמן: איזה פתרון אתם מציעים?

יובל יעקבי: ככל הידוע לי זה עבר.

יובל יעקבי: אנחנו מאמינים ששכירות ארוכת טווח היא הפתרון הנכון.

יובל יעקבי: ייתכן שצריך להכניס בזה שיפורים, ייתכן שצריך להגדיל את ההיצע, ייתכן שצריך להגביר את הנגישות של קשישים ועולים לפתרון הזה.

מיכאל נודלמן: עד שתקבלו החלטה לא יישאר כאן אף קשיש שזקוק לדירה.

מרינה סולודקין: זאת המטרה ...

יובל יעקבי: התור דווקא גדל.

יובל יעקבי: אני מציין את זה בצער.

12941: אנחנו מביאים את הקרקע, אנחנו מביאים 60% מערך הדירה, כסף שבא מחוץ-לארץ, ואם אין 40% של הממשלה אנחנו גם לא מקבלים את ה-60%.

12941: ייתכן שבאמת צריך לבחון ולבחון ולבחון, אבל כאשר יש מצוקה של אנשים אני סבור שחייבים להמשיך את השותפות בין משרד האוצר ובין הסוכנות היהודית שהביאה לבניית אלפי דירות, עד שהשיטות האחרות ייכנסו.

12941: יש לנו למשל מגרש באשדוד שאנחנו יכולים לבנות עליו כבר מחר.

12941: אגב, אנחנו מוכנים גם להעביר בעלות על ה-40% למי שנותן את הכסף.

סופה לנדבר: אפשר לקחת את חברת פיתוח אשדוד ולהעביר את זה אליה.

12941: כלומר משרד האוצר לא מפסיד כל-כך מן השותפות הזאת.

12941: אם נעשה מאמץ לשכנע שייבנו לפחות כמה אלפי דירות בינתיים, עד שכל השיטות האחרות יצליחו, נוכל לפתור את בעייתם של כמה אלפי קשישים שהגיעו לכאן.

סופה לנדבר: כמה יחידות דיור אתם יכולים לבנות באשדוד?

12941: מחר אנחנו יכולים להתחיל לבנות באשדוד 200-300 יחידות דיור.

12941: הכול מוכן, צריך רק את אישור הממשלה.

מרינה סולודקין: לא יהיה אישור.

מרינה סולודקין: זה המשמעות של הקפיטליזם החזירי.

גדי יברקן: אני מבקש לשאול את השר על תוכנית החומש לקהילה האתיופית.

גדי יברקן: קודם כול, אני רוצה לברך את חבר הכנסת בהיינה מזור על כניסתו לכנסת.

גדי יברקן: כבוד הוא לנו.

גדי יברקן: דבר שני, כבר לפני חודשיים וחצי החליטו על תוכנית החומש לקהילה האתיופית.

גדי יברקן: אני תוהה ולא מבין למה עדיין לא נתקבלה החלטה למרות שהתוכנית אמורה להתחיל לפעול כבר עכשיו.

גדי יברקן: הממשלה החליטה שהמשרד לקליטת העלייה צריך להוביל את העניין הזה.

גדי יברקן: צריך למצוא כבר את הקואליציות המתאימות כדי שתוכנית החומש תעוגן בתקציב המדינה לשנת 2009 בהתאם להחלטת הממשלה.

יעקב אדרי: התוכנית חייבת להיכנס לפועל.

יעקב אדרי: אני כבר שומע מוסיקה מכיוונים מסוימים.

יעקב אדרי: לא ייתכן שהחלטת הממשלה שדיברה על תוכנית חומש לא תעוגן בתקציב 2009.

יעקב אדרי: אני מאמין שהכנסת תהיה כולה מאוחדת בעניין הזה.

יעקב אדרי: עוד לא אמרו לי מילה אחת בעניין הזה, אבל אנחנו יודעים להיאבק.

גדי יברקן: אם התוכנית עומדת לצאת לדרך בהקדם הציבור צריך כבר לדעת.

גדי יברקן: על-פי החלטת הממשלה חלק מן התקציב יוקצה להסברה על התוכנית.

גדי יברקן: צריך להפעיל את ההסברה כי הסבלנות של הציבור פוקעת, אנשים כבר לא מאמינים בהחלטה הזאת.

יעקב אדרי: אתה הרי מעורה בעניינים ויודע שצריך סבלנות.

יעקב אדרי: הממשלה החליטה ואז התחילו ויכוחים בין המשרדים מי ייתן יותר ומי ייתן פחות בשנת 2008.

יעקב אדרי: דבר נוסף שעליך לדעת הוא צורת העבודה.

יעקב אדרי: יש דברים שמחייבים מכרזים וצריך לפתור כל מיני בעיות טכניות ולוגיסטיות.

יעקב אדרי: אבל הדגשתי בתחילת דבריי שהתקציב בסופו של יום יהיה 800 מיליון שקל.

יעקב אדרי: גם אם נתחיל קצת מאוחר לא נפסיד את הכסף, אז יהיה לנו בשנה הבאה יותר ונעגן את זה בתקציב.

יעקב אדרי: פרטים על תוכנית החומש ימסור המנכ"ל בהמשך.

גדי יברקן: הערת ביניים ליושב-ראש הסוכנות היהודית.

גדי יברקן: דיברת עכשיו על כמה מיליוני שקלים להלוואות שהסוכנות היהודית הציעה.

גדי יברקן: אני תוהה על כך כי לפני 3 חודשים כאשר ביקשנו שהסוכנות היהודית תיכנס לסיוע במשכנתאות לזוגות צעירים נאמר לנו שאין כסף.

מיכאל נודלמן: יש משכנתאות של משרד הבינוי והשיכון.

גדי יברקן: אני מכיר את משרד הבינוי והשיכון, אבל מהכרותי עם הסוכנות היהודית – כסטארט-אפ של הסוכנות אני סבור שהקהילה האתיופית מביאה הרבה הכנסות ומותר לנו גם ליהנות מן ההכנסות הללו.

12941: אני מוכן ללכת אתך – מה שאני מכניס אחזיר לך ואת השאר אתה תביא לבד.

גדי יברקן: אני מוכן.

שולמית סהלו: כבוד השר לפיתוח הנגב והגליל, בתוכנית החומש לקהילה האתיופית הדרום מסתיים בראשון-לציון ואילו כל באר-שבע והנגב לא נכללים בתוכנית החומש.

יעקב אדרי: מי סיפר לך את זה?

מזור בהיינה: גם אני שמעתי על כך.

מזור בהיינה: למרות שאני לא חבר בוועדה בחרתי לבוא לכאן כי הנושא חשוב מאוד.

מזור בהיינה: בהחלטת הממשלה על תוכנית החומש יש פרדוקס כי אזור הדרום מקופח לחלוטין ולא נכלל ברשימה.

יעקב אדרי: התוכנית הזאת התבשלה עם כל ארגוני העולים.

מזור בהיינה: זה לא מדויק.

מזור בהיינה: באר-שבע, שדרות, נתיבות, אופקים – כל הישובים הללו לא נכללים.

יעקב אדרי: נכון שבאר-שבע לא מופיעה ברשימה אבל לגבי שאר הישובים זה לא נכון.

שולמית סהלו: מקריית-גת ודרומה.

יעקב אדרי: קריית-גת מופיעה.

יעקב אדרי: ביקשתי מן המנכ"ל להיפגש אתך ולהסביר לך את התוכנית מאל"ף ועד ת"ו.

יעקב אדרי: בגלל ההערה שלך אבדוק את זה לפני ולפנים.

יעקב אדרי: ברור לכם שכשר לפיתוח הנגב והגליל יש לי אינטרס חזק מאוד שהתוכנית תופעל בנגב ובגליל.

מזור בהיינה: התוכנית סותרת את האינטרס שלך.

יעקב אדרי: אני מבטיח לכם שאבדוק את הדברים.

יעקב אדרי: לא נכון שהתוכנית לא אמורה לפעול בדרום.

יעקב אדרי: היא תפעל גם בדרום, אמנם אולי לא מספיק.

מיכאל נודלמן: השר אומר שכלולים בתוכנית ישובים מן הדרום, ואתה אומר שלא כלולים.

מזור בהיינה: עברתי על הרשימה ובדקתי.

מזור בהיינה: הלוואי ואני טועה והשר צודק, אני מוכן לקבל את זה.

יעקב אדרי: מול העובדות הכתובות אי אפשר להתווכח.

יעקב אדרי: אני אומר שוב, בתוכנית כלולים ישובים מן הדרום, אבל לא מספיק, אני מסכים אתך, אבל אל תגידו שאין.

מרינה סולודקין: טוב מאוד שכבר בתחילת המושב אנחנו שומעים מפי יושב-ראש הסוכנות היהודית והשר לקליטת העלייה את המידע החשוב.

מרינה סולודקין: כאשר אנחנו מגיעים לעניינים חשובים, עדינים ורגישים מייד יש לנו מעצור, אומרים שאין דבר כזה.

מרינה סולודקין: שמענו שיהיו מקבצי דיור, ועכשיו אנחנו שומעים מן המשרד שלא יהיו.

מיכאל נודלמן: קיבלתי מכתב בעניין זה לפני שבוע.

מרינה סולודקין: שמענו ממשרד האוצר שהפתרון הוא שכירות ארוכת טווח, אולם בוועדה הזאת נאבקנו ביחד עם המשרד לקליטת העלייה שתהיה שכירות ארוכת טווח בערים רחובות, כרמיאל, אשדוד, אשקלון ולוד שבהן אין דבר כזה.

מרינה סולודקין: שמענו רק את מה שהמשרד לקליטת העלייה מקדם, אבל משרד הבינוי והשיכון לא רואה ולא יודע איך לעגן את הפתרונות הנכונים.

מרינה סולודקין: באשר לאולפנים, אנחנו ביחד עם יושב-ראש הוועדה וחברת הכנסת סופה לנדבר עוקבים שנים רבות אחר מה שקורה באולפנים במשרד החינוך, וזה תלוי בשר.

מרינה סולודקין: כאשר מגיע שר פוסט ציוני – אין אולפנים לעולים.

מרינה סולודקין: חייבים לפתוח את האולפנים בספטמבר, אבל צריך לחשוב פעם נוספת על אופן הפעלת האולפנים.

מרינה סולודקין: נראה לי שהמקום הכי טוב, הכי נכון, שמור ומבטיח לאולפנים הוא דווקא המשרד לקליטת העלייה.

מרינה סולודקין: לפי ניסיוני ראיתי רק דבר אחד – מה שבמשרד לקליטת העלייה אפשר לשמור.

מרינה סולודקין: תמיד יש אנשים בראש המשרד ששומרים את הדברים, תמיד יש מי שמשקיעים ומפתחים את הרעיונות.

מרינה סולודקין: מה שנמצא במשרד אחר נעלם.

מרינה סולודקין: כך היה עם תוכנית בשן, שהיתה בטיפול משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ולשכת ראש הממשלה, ומה נותר?

מרינה סולודקין: אין תוכנית בשן.

מרינה סולודקין: עלה גם רעיון להעביר את קמ"ע מן המשרד לקליטת העלייה למשרד ראש הממשלה.

מרינה סולודקין: אמרנו: לא יהיה, על בשרנו ועל גופנו, כי ידענו מה יהיה הסוף.

מרינה סולודקין: יש קשיים בתוכנית קמ"ע במשרד לקליטת העלייה אבל אפשר לשמור על התוכנית.

מרינה סולודקין: צריך לחשוב, אולי המשרד לקליטת העלייה הוא המקום הטבעי לאולפנים, מקום שבו מבינים מה משמעות השפה לעולים, מקום שיכולים לשכור את השירות של משרד החינוך.

מרינה סולודקין: במדינת ישראל אנשים שמאמינים בעלייה ובקליטה, בשילוב ובאינטגרציה נמצאים רק, לצערי הרב, במשרד לקליטת העלייה ולא במקום אחר.

מרינה סולודקין: תודה.

מיכאל נודלמן: אני תומך במה שאמרה חברת הכנסת מרינה סולודקין.

זאב אלקין: גם אני מבקש להתייחס לסוגיית האולפנים ומר ארז חלפון יוכל אולי להתייחס לכל השאלות ביחד, ואחר-כך נדבר על כל שאר הנושאים שעלו כאן.

זאב אלקין: קודם כול, אני חייב להגיד שבבסיס אני שותף לדעתה של חברת הכנסת סולודקין, ואני מניח שזה לא מפתיע אותך אדוני המנכ"ל.

זאב אלקין: לא הייתי פוסל בצורה כל-כך נחרצת, כפי ששמענו כאן מן השר, את האופציה של מעבר האולפנים למשרד לקליטת העלייה כי כולנו רואים שתחזוק האולפנים במשרד החינוך גורם לבעיות רבות, גם בעיות תקציביות.

זאב אלקין: השנה יש אמנם משבר קשה, אבל עד המשבר הקשה גם היו בעיות.

זאב אלקין: השנה עוצמת הבעיות גדולה יותר ולכן זה הזעיק את כולם, אבל הנושא הזה הוא בן חורג במשרד החינוך כבר שנים רבות, אפילו כאשר היו שרים ציוניים ולא רק שרה פוסט ציונית כי מטבע הדברים משרד החינוך עסוק במערכת בית-ספרית וכאשר מקצצים את תקציבו הוא חותך בתקציבים שמוגדרים כתקציבים שוטפים.

זאב אלקין: נראה לי שאסור להשאיר את זה במשרד החינוך מבלי לעגן בחוק את התקצוב לאולפנים.

זאב אלקין: אם יש איזו דרך לשקול להשאיר את זה בתוך משרד החינוך זה רק על-ידי הפיכה של התקציב הזה לקשיח באמצעות חקיקה, כמו שאר זכויות העולה.

זאב אלקין: כפי שסל הקליטה מגיע ביחד עם העולה, כך גם תקציב שעות לימוד עברית צריך להגיע למשרד החינוך על-פי מפתח של מספר העולים באולפנים.

זאב אלקין: זה קודם כול.

זאב אלקין: עדיין המעבר למשרד לקליטת העלייה היה פותח גם אפיקים נוספים של כניסה של אולפנים שקיימים היום בשוק ולא נכנסים למערכת המאוד קשיחה של משרד החינוך.

זאב אלקין: אני מבין שאתם חוששים, אני מבין שאתם מפחדים שהנושא יישאר כנטל על כתפיכם ללא התקציבים הדרושים, ללא פתרון כל הבעיות.

זאב אלקין: אני מבין שבנושא כזה אסור לרוץ מהר כי עלולים להישאר בלי אולפנים, לא מן הצד הזה ולא מן הצד האחר.

זאב אלקין: אבל קודם כול לא הייתי מוריד את הנושא מסדר היום, אלא אם כן תניח על השולחן את מסקנות הבדיקה שעשיתם ונימוקים מפורטים יותר מדוע הגעתם למסקנה הזאת.

זאב אלקין: במשרד לקליטת העלייה האולפנים יהיו תמיד בראש סדר העדיפויות, ואילו במשרד החינוך הם תמיד יהיו בתחתית סדר העדיפויות.

זאב אלקין: קצת הפרטה – אני לא אומר הפרטה גורפת בכל מקום בארץ, אבל במקומות בהם יש גורמים נוספים שיכולים לתת אותו שירות ברמה טובה וכיום מנועים מלעשות כן – לא היתה מזיקה למערכת.

זאב אלקין: ייתכן שיש דגמי ביניים, ייתכן שצריך להיות תהליך הדרגתי יותר, אבל להוריד את זה מייד מסדר היום מבלי לפתור את הבעיה יהיה לא נכון.

זאב אלקין: להעביר את זה למשרד לענייני גמלאים – זה רעיון אווילי לחלוטין.

מרינה סולודקין: זה שערורייה.

זאב אלקין: יסלח לי השר לענייני גמלאים, הוא שר פעלתן מאוד, נמרץ ודינמי וייתכן שיש לו תקציב.

אלי זרחין: יש לו גם עולים.

מרינה סולודקין: יש לו יורדים ...

זאב אלקין: יש לו כרגע בעיות אחרות שנדונות בוועדה אחרת של הכנסת.

זאב אלקין: לבנות את כל מדיניות הקליטה של מדינת ישראל על בסיס המשרד לענייני גמלאים, שאף אחד מאתנו לא יודע מה גורלו בעתיד ומה יקרה אתו?

זאב אלקין: ומה נעשה אם פתאום יהיו לנו שני משרדים לענייני גמלאים, ויהיה לנו אחר-כך משרד נוסף לתפוצת גמלאים ואולי לשם נעביר אולפנים ונממן אותם באופן פרטי על-ידי המיועד לתפקיד שר לענייני תפוצת גמלאים?

זאב אלקין: זה נראה לי צחוק מן העבודה, ואת זה צריך לחסום כי ממהרים לפתור בעיה תקציבית אבל עושים בושה למדינת ישראל.

זאב אלקין: אגב, יושב-ראש הסוכנות יצא, אבל אגיד לפרוטוקול.

זאב אלקין: הסוכנות היהודית, שאף היא מסיבות תקציביות שקלה לצמצם את האולפנים, התעשתה וכפי שהבטיחה בוועדה הזאת אכן דאגה לכך שמספר האולפנים בחוץ-לארץ לא צומצם.

זאב אלקין: אנחנו היום במצב אבסורדי, שהצלחנו להציל אולפנים חשובים מאוד לעלייה שפועלים בחוץ-לארץ ואילו אולפנים במדינת ישראל עומדים בסכנת קריסה.

זאב אלקין: זה כמובן בושה וחרפה למדינה.

זאב אלקין: אתם צריכים להיות בחזית המאבק.

זאב אלקין: לא רק בחזית של מי שאומרים שלא לוקחים את זה על עצמם, אלא גם בחזית של מי שמבטיחים שזה יישאר.

שושנה רון: בעניין האולפנים – בחגיגות השישים למדינה לומר שסוגרים את האולפנים, כאשר השפה היא הבעיה הראשונה שבה העולה החדש עומד במבחן לקליטה מוצלחת, זה שערורייה.

שושנה רון: חייבים להפוך את זה לסוגייה לאומית ממש ולצאת למאבק.

שושנה רון: הארגונים נרתמו לא אחת למאבקים, גם בעניין תקציב המשרד לקליטת העלייה, וההישגים שלנו בהחלט לא מבוטלים.

שושנה רון: אני משוכנעת שנוכל לנהל מאבק, ביחד אתכם, גם בעניין האולפנים.

שושנה רון: אבל לא מאבק מינורי, אלא חייב להיות מאבק רציני, להפוך את זה ממש לסוגייה לאומית מכיוון שסכנת ההפרטה לדעתי מחמירה אף יותר את הבעיה.

שושנה רון: חברת הכנסת סופה לנדבר דיברה על הסיוע לארגונים.

שושנה רון: חבל לי מאוד שיושב-ראש הסוכנות היהודית לא נמצא כאן.

שושנה רון: לא זו בלבד שעד כה לא קיבלנו תקציב מן המשרד לקליטת העלייה.

שושנה רון: אנחנו לקראת סוף חודש מאי, החודש החמישי בשנה.

שושנה רון: את הפרויקטים שבעבורם ביקשנו תמיכות מן המשרד לקליטת עלייה ביקשנו לפני למעלה מחצי שנה ועד כה לא קיבלנו.

שושנה רון: נאמר לי שבתוך שבועיים נתבשר שנקבל אולי תקציב כלשהו, אבל בינתיים כבר ביצענו את הפרויקטים וכסף אין לנו.

שושנה רון: תקציב הסיוע מן הסוכנות ירד לחצי כמעט, אם בשל הירידה של ערך הדולר או בשל סיבות אחרות.

שושנה רון: מצער אותי מאוד שמר בילסקי לא שומע אותי, אבל מן הבחינה הזאת בקשר שלנו עם הסוכנות היהודית, מבחינה תקציבית אנו נמצאים כעת במצב קשה מאוד.

שושנה רון: באשר להעברת האולפנים למשרד לקליטת העלייה – זה רעיון שלא צריך לפסול על הסף משום שעד היום האולפנים התנהלו בכלים מאוד-מאוד לא מתקדמים וגם הגישות של המורים לא תמיד היו יעילות, ואני אומרת את זה באחריות מלאה דווקא כמורה.

שושנה רון: חייבים בו בזמן לנהל מאבק שהאולפנים לא ייסגרו, אבל לא להיות מופתעים ולהכין מראש תוכנית אלטרנטיבית שתהיה ממוקמת במשרד לקליטת העלייה.

שושנה רון: שלא נהיה מופתעים, שנוכל להוציא מן השרוול תוכנית מוכנה לביצוע כי לא ייתכן שבמדינת ישראל לא יהיה אולפן ללימוד השפה העברית לעולים חדשים.

מיכאל נודלמן: בשתי ועדות דנו בהוראת עברית לעולים חדשים ולזרים וכל הוועדות סברו שמה שנעשה במשרד החינוך הוא בסדר.

מיכאל נודלמן: אני בטוח שזה לא בסדר.

שושנה רון: השיטות שלהם פסולות לגמרי.

מיכאל נודלמן: לכן התחילו לדבר על השוק החופשי כי בשוק החופשי יש כמה אולפנים שבהם הלימודים מהירים יותר וטובים יותר, שם מקבלים בזמן קצר יותר לימודי אולפן א' ואולפן ב'.

מיכאל נודלמן: אם הגיעו למצב שמשרד החינוך רצה להעביר את האולפנים למשרד לענייני גמלאים - - -

שושנה רון: זה מעיד על היחס המזלזל שלהם.

מיכאל נודלמן: נכון.

מיכאל נודלמן: הגענו להחלטה שצריך להיות מרכז ללימודי השפה העברית והם צריכים לבדוק מתודולוגית כיצד לנהל אותו, אבל את זה לא אני יכול לעשות וגם לא חברת הכנסת מרינה סולודקין או מנכ"ל המשרד לקליטת העלייה.

מיכאל נודלמן: את זה צריך לעשות במשרד החינוך, אבל הם לא רוצים לעשות שום דבר.

שולמית סהלו: אני מרכזת קואליציה שנקראת "קואליציית יחדיו למניעת אלימות במשפחה" בשת"יל.

שולמית סהלו: יש לי שתי שאלות.

שולמית סהלו: השאלה הראשונה ברמה הכללית, אבל אציג דוגמאות מן התחום שבו אני עוסקת.

שולמית סהלו: אנחנו מבינים שהמשרד לקליטת העלייה אמון על קליטת עולים חדשים בשלבים הראשונים לאחר עלייתם, אבל האם למשרד יש מדיניות לעבוד בקליטת העולים עם משרדים נוספים, כמו משרד המשפטים והמשרד לביטחון פנים?

שולמית סהלו: אנחנו רואים לא מעט מקרים של עולים שמגיעים לשם ולא דוברים את השפה ולכן לא מקבלים את הטיפול הנכון, וכך גם בביטוח הלאומי ובמסגרות אחרות.

שולמית סהלו: האם מעבר לעבודה בתוך המשרד לקליטת העלייה יש איזו ראייה כיצד לעבוד עם משרדים אחרים?

שולמית סהלו: אנחנו רואים את ההשלכות בקהילה האתיופית, אבל גם בקהילות אחרות, של העובדה שאין מענה במשרדים השונים.

שולמית סהלו: שאלה שנייה, עלה כאן נושא התמיכה בארגוני העולים.

שולמית סהלו: האם אפשר לדעת מה התקציב שמועבר לארגונים של יוצאי הקהילה האתיופית שמסייעים בקליטת עולי אתיופיה?

רפי קסימוב: אני מייצג את מדרשת ירושלים.

רפי קסימוב: אנחנו עוסקים בתרבות היהודית ובתרבות הישראלית.

רפי קסימוב: דיברו כאן על האולפנים ללימוד השפה העברית.

רפי קסימוב: זה חשוב כמובן, אך לא פחות חשוב גם ללמד את התרבות, ואנחנו עוסקים בכך מאז שנת 1990.

רפי קסימוב: קצת מספרים: בשנת 2005 קיבלנו לפעילות שלנו 170,000 שקל.

רפי קסימוב: השנה עבור אותו היקף פעילות קיבלנו 20,000 שקל.

רפי קסימוב: בעקבות זה היינו צריכים לסגור סניפים בבאר-שבע – אפרופו הנגב – וסניפים בצפון כי הם לא יכולים לשלם בכלל על שום פעילות, וייתכן שבשנה הבאה נצטרך לסגור עוד פעילויות.

רפי קסימוב: אם לא תהיה קליטה גם מבחינה תרבותית הפתרון של האנשים יהיה ירידה מן הארץ.

רפי קסימוב: דרך אגב, גם מקרב אנשי הצוות שלנו שמלמדים יש אנשים שירדו מן הארץ מכיוון שבגרמניה אפשר ללמד יהדות, ומשלמים שם, ואילו בישראל לא.

מיכאל נודלמן: בוועדה שלנו דיברו לראשונה אחרי 30 שנה על תרבות.

מיכאל נודלמן: למדנו שרוב הכסף המיועד לתרבות ניתן על-ידי העיריות.

מיכאל נודלמן: בעיריית אשדוד מקצים לתרבות 40 מיליון שקל ואילו בעיריית ירושלים מקצים רק 3 מיליון שקל.

מיכאל נודלמן: דיברתי עם ראש עיריית ירושלים אבל השיחה הסתיימה ללא תוצאות.

מיכאל נודלמן: יש עיריות שמבינות שעל-ידי השקעת כסף בתרבות אפשר להגיע להצלחה רבה.

מיכאל נודלמן: כל הכבוד על מה שאתם עושים.

מיכאל נודלמן: אני בעד וכל חברי הכנסת בעד שאתם תקבלו תקציבים מן המשרד לקליטת העלייה וממשרד המדע, התרבות והספורט, אבל כל עוד המצב יישאר בעינו כאשר ראשי ערים לא מעוניינים לפתח את התרבות גם אתם לא תוכלו לעזור.

מיכאל נודלמן: רבותי, המשרד לקליטת העלייה הכין לנו מסכת כדי להסביר את הדברים שאתם שואלים.

מיכאל נודלמן: אולי נעבור לראות את המסכת.

ארז חלפון: היות וכבר דיברנו על חלק מן הדברים לאורך כל הישיבה אני אענה על הדברים וארחיב אותם כדי לא לחזור על דברים שנאמרו כבר.

מיכאל נודלמן: אם כך, אולי עוד מישהו רוצה לשאול.

זאב אלקין: יש לי שאלות נוספות.

זאב אלקין: בינתיים שאלתי רק על האולפנים.

מיכאל נודלמן: המנכ"ל יענה על כל השאלות שיעלו.

אבי מספין: ראשית רציתי להתייחס לדבריו של השר אדרי בעניין ריבוי הארגונים, ובכללם של יוצאי אתיופיה.

אבי מספין: קודם כול, אין ריבוי ארגונים של יוצאי אתיופיה.

אבי מספין: יש רק יותר לקיחת אחריות של הקהילה, של החברה עצמה, לדאוג לזכויות שלה.

אבי מספין: כאשר היא באה במגע עם הממשלה ועם מוסדותיה חושבים שיש יותר מדי ארגונים חברתיים.

אבי מספין: לדעתי טוב שיש ארגונים, ולצערי יש סיבה מדוע נוסדו ארגונים חברתיים.

אבי מספין: לפני חודשיים פורסם מחקר באוניברסיטת בן-גוריון בנגב על ארגונים של יוצאי אתיופיה.

אבי מספין: התברר שדווקא ביחס לאוכלוסייה השיעור נמוך: יש 3.6 ארגונים ל-1,000 אנשים יוצאי אתיופיה כאשר בכלל החברה הישראלית היחס עומד על 6.6 ארגונים ל-1,000 אנשים.

אבי מספין: באופן יחסי יש פחות ארגונים של יוצאי אתיופיה מאשר ארגונים חברתיים של כלל החברה הישראלית.

אבי מספין: רציתי להעיר את עיניו של השר אדרי לתוצאות המחקר הזה.

אבי מספין: לצערי יש לנו ארגונים בגלל שאנחנו ממלאים פונקציה שחסרה.

אבי מספין: בעניין תוכנית החומש – אדוני המנכ"ל, אני יודע שאתה עושה המון למען אוכלוסיית העולים, ובכללם יוצאי אתיופיה, וגם קידמת את תוכנית החומש.

אבי מספין: רציתי להעיר שמגיעות אלינו פניות מהשטח של המון זוגות צעירים ושל אוכלוסייה שזכאית למה שהתוכנית מציעה ואין לנו תשובות עבורם.

אבי מספין: אנחנו מפנים אותם למשרד לקליטת העלייה.

אבי מספין: אשמח מאוד אם ייצאו למסע פרסום בהקדם האפשרי כדי שאנשים יהיו מודעים לזכויות שלהם ויידעו היכן לדרוש אותן.

אבי מספין: דבר שני, אני מבקש לציין שתוכנית החומש לא מופיעה בבסיס התקציב השנתי של המשרד לקליטת העלייה.

ארז חלפון: נכון, כי זה התקבל רק לפני חודשיים.

זאב אלקין: אני מבקש לשאול על תחומים נוספים מעבר לנושא לימודי העברית, שהוא כמובן נושא בוער וחשוב מאוד, אבל יש כמובן נושאים נוספים שעומדים על סדר יומו של המשרד לקליטת העלייה.

זאב אלקין: לצערי יושב-ראש הסוכנות יצא, אבל הייתי שמח לשמוע עדכון שוטף על סוגייה מאוד-מאוד ידועה של מינהל הסטודנטים.

זאב אלקין: מה קורה שם?

זאב אלקין: האם אנחנו לא צפויים שם למשבר?

זאב אלקין: יש משבר כמעט סדרתי, פעם או פעמיים בשנה, בעיקר בשל הצמצומים בסוכנות היהודית, אבל חשוב לשמוע מן המשרד לקליטת העלייה היכן אנחנו עומדים.

זאב אלקין: נושא אחר קשור לתחום שנגעתם בו בעקיפין דרך הסוגייה של הדיור הציבורי, אבל הוא רחב יותר, וזה כל סוגיית הקשישים העולים.

זאב אלקין: איך המשרד לקליטת העלייה רואה את עצמו בחזית הזאת?

זאב אלקין: זאת חזית שעולה יותר ויותר לדיון בשנה-שנתיים האחרונות, על מצבם של קשישים עולים ואלה שעלו ארצה מעל גיל 45.

זאב אלקין: בכל השינויים שחלו במדינה בהסדרים הפנסיוניים ברור שהאוכלוסייה הזאת נופלת בין הכיסאות, גם בהסדר שהוחל כרגע על המשק.

זאב אלקין: מה הכוונות של המשרד לקליטת העלייה בחזית הזאת?

זאב אלקין: עד כמה הוא מתכוון להוביל אותה ברמת הממשלה?

זאב אלקין: ברור שהפתרון כאן לא יכול להימצא בתוך המשרד לקליטת העלייה, אבל השאלה אם המשרד לקליטת העלייה מוכן להיות המתריע בשער, מי שלוחץ על הממשלה לקבל החלטות, שבלעדיהן למעשה נשים מחסום לעלייה של אנשים בגילאים הללו, 40-45 פלוס, לקראת העתיד וגם ניצור בעיה חברתית עם גל העולים שהגיעו.

זאב אלקין: לא רק אני אומר את זה.

זאב אלקין: מי שיעיין במסמך של מחלקת המחקר והמידע של הכנסת שהוכן לקראת הישיבה הזאת, שמבוסס על מסמך שהוכן בזמנו לישיבה של ועדת הכספים, ימצא שם את הנושא הזה מוצב בין הנושאים הראשיים שדורשים טיפול ונכון לעכשיו כל הזמן נופלים בין הכיסאות.

מיכאל נודלמן: בביקור של שר הבינוי והשיכון הבנו שיש כסף להלוואות, אבל בסעיף שיקום שכונות במקום 20 מיליון שקל הוקצבו רק 2 מיליון שקל.

מיכאל נודלמן: אתם אחראים על התוכנית הזאת ולכן אני מבקש לשמוע תשובה.

מיכאל נודלמן: אני מבין שאת הכסף לוקחים מכל מיני משרדים.

ארז חלפון: 15% מכלל התוכנית נלקח מן המשרדים.

ארז חלפון: לשיקום פיזי הוקצבו בשנת 2008 2 מיליון שקלים.

ארז חלפון: בהתחלה היה צריך להיות מוקצב 180 מיליון שקל אבל מכיוון שהסוכנות היהודית לא יכלה להשתתף בתוכנית הסכום ירד ל-2 מיליון שקל בשנת 2008.

מיכאל נודלמן: וכך זה נשאר?

ארז חלפון: כן.

ארז חלפון: אמר לי שלמה על הפגישה שלכם שאתם אמורים להיפגש עם משרד האוצר ומנסים להגדיל את התקציב לשיקום פיזי.

מיכאל נודלמן: זה לשיקום שכונות ברחובות.

ארז חלפון: לא ברחובות, אלא שיקום פיזי כללי.

שולמית סהלו: אשמח גם אם תתייחס לתוכנית החומש בנגב כי למעלה מ-30% מן האוכלוסייה האתיופית לא תקבל מענה בתוכנית הזאת.

שולמית סהלו: התושבים שגרים מקריית מלאכי ודרומה לא נכללים בתוכנית.

ארז חלפון: אשתדל לענות על השאלות.

ארז חלפון: כמובן שאין זה המקום לענות על שאלות פרטניות.

ארז חלפון: מי שירצה מוזמן אליי ולאנשיי לקבל תשובות פרטניות.

ארז חלפון: גברת שושנה רון, באשר לתמיכות בארגונים – השנה אין מה להלין, המשרד לקליטת העלייה עשה מאמץ כביר ביותר והגדיל את תקציב התמיכות בארגונים כי הוא מאמין בעבודה שנעשית שם.

ארז חלפון: לא הקמנו ועדה מכיוון שחלק מן התקציב קיבלנו כתקציב קואליציוני ולא רצינו להקים פעמיים ועדות כי בכל ועדה מדובר על הליך משפטי והליך של חשבות.

ארז חלפון: כפי שאמרתי, היום דנה הוועדה ובתוך שבוע עד 10 ימים מר אריה קורת, שנמצא כאן, שמרכז את כל העניין, יעביר לעמותות את פירוט הסכומים המדויקים שיקבלו.

ארז חלפון: אמרנו כבר בישיבה הראשונה בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות שהגדלנו את התקציב כי אנו מכירים בחשיבות של הארגונים.

ארז חלפון: צריך רק לברך על כך, ובימים הקרובים יקבל כל ארגון וארגון הודעה על סכום התמיכה שמגיע לו.

אריה קורת: חשוב לציין שהשנה תקציב התמיכות של המשרד לקליטת העלייה מגיע לכ-26 מיליון שקל, תמיכות בארגונים שעוסקים בתחום קליטת העלייה.

אריה קורת: דבר שני, יכולנו ב-1 בינואר 2008 לחלק תמיכות.

אריה קורת: מבחינה עניינית, מקצועית וארגונית יכולנו לעמוד בזה.

אריה קורת: אתם יודעים למה לא עשינו את זה?

אריה קורת: כי מתוך 140 ארגונים שהגישו בקשה לתמיכות רק 8 ארגונים – וביניהם לא הארגון שלך למשל – הגישו את המסמכים הנדרשים לקבלת התמיכה.

אריה קורת: יכולנו להיות משרד מסודר מאוד, לומר לאותם 8 ארגונים: רבותי, הנה הכסף.

אריה קורת: לא עשינו את זה.

אריה קורת: פנינו שוב וביקשנו חריגות נוספת כדי לאפשר לכל העמותות להשלים מסמכים, אבל על-פי דין היינו אמורים ב-1 בינואר לחלק את הכסף ל-8 עמותות בלבד.

אסתר טובול-בלום: עקרונית אני מבינה את המאמצים של המשרד משנה לשנה ומברכת על הגדלת התקציב, אבל עליכם להבין שלא די להגיד: נהדר מה שאתם עושים, אלא צריך לתמוך באמת.

אסתר טובול-בלום: עליכם לראות מה צריך לעשות בשטח וכמה כסף צריך להצמיד לפעילות הזאת.

אסתר טובול-בלום: אתה אומר שסכום ההקצבה לארגונים עומד על 26 מיליון שקל אך זה לא מיועד לתמיכות.

אסתר טובול-בלום: נראה לי שאנחנו לא מדברים על אותו דבר.

אריה קורת: להוציא את הארגונים שלכם יש ארגונים נוספים שעוסקים בתחומים נוספים, למשל בתחום המדעים, בתחום התעסוקה, בעידוד עלייה.

אריה קורת: גם אלה עמותות שעוסקות בנושאי קליטת עלייה.

ארז חלפון: כדאי להימנע מן הוויכוח.

ארז חלפון: לשאלתך, אני יכול להגיד שעבור מה שאת מתכוונת התקציב גדל פי 1.5 לפחות.

ארז חלפון: אחרי שנסיים ונדע את הסכום הסופי, כי היה קצת קיצוץ, תראו שתקבלו הרבה מעבר למה שקיבלתם בשנה שעברה, כמובן על-פי תבחינים ועל-פי מבחני תמיכות.

ארז חלפון: אם יהיו הערות אחרי שתקבלו את ההודעות נשמח לשמוע.

אסתר טובול-בלום: אני רוצה להודות על המאמצים של המשרד.

אסתר טובול-בלום: נפגשנו עם נציג המשרד לקליטת העלייה כי רוצים לשנות את הקריטריונים.

אסתר טובול-בלום: פנו אלינו ונפגשנו עם אנשי המשרד ודנו בנושא.

אסתר טובול-בלום: תודה רבה שאתם עושים את זה אתנו.

אסתר טובול-בלום: ובכל זאת, לתת תשובות באמצע השנה לא מביא פתרון.

אריה קורת: צריך אחת ולתמיד – ואולי לא זה המקום – לפצח את נושא ארגוני העולים והארגונים בכלל.

אריה קורת: לא יעלה על הדעת שהמדינה תקצה משאבים לארגונים שלא מתנהלים כחוק.

אסתר טובול-בלום: אני מסכימה אתך.

אריה קורת: אני אומר לך שרק 8 עמותות הגישו את המסמכים הדרושים בזמן אמת.

אסתר טובול-בלום: כי אף אחד לא יכול לקבל אישור לניהול תקין לפני 1 בינואר.

אריה קורת: זה לא רק אישור לניהול תקין, תאמיני לי.

אריה קורת: אני מוכן לחשוף בפניך את כל התיקים.

אסתר טובול-בלום: אנחנו צריכים לשבת ולחשוב איך לעשות את זה נכון.

מיכאל נודלמן: פרט לארגונים הציבוריים יש עוד הרבה בעיות.

ארז חלפון: באשר לוועדה המשותפת והחלטת משרד החינוך לסגור את האולפנים – אני מבקש להזכיר לכולנו, בישיבה שנערכה בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בנושא אחר לחלוטין בנובמבר 2007 נתבשרנו לראשונה על-ידי מנכ"לית משרד החינוך ששרת החינוך החליטה לסגור את האולפנים.

ארז חלפון: זאת היתה החלטה של משרד החינוך.

ארז חלפון: באותה ישיבה כמובן לא הסכמנו לקבל את ההחלטה הזאת.

ארז חלפון: בעקבות לחץ של יושב-ראש הוועדה וחברי הכנסת הגזירה נדחתה לספטמבר וקבענו שעד אז נשב ונבין בכלל על מה מדובר.

ארז חלפון: לכן קם צוות של המשרד לקליטת העלייה ושל משרד החינוך לבחון את משמעות ההחלטה, כאשר נאמר למנכ"לית משרד החינוך שהם יכולים מבחינתם לקבוע זמנים לסגירת האולפנים אולם מבחינתנו אין שום תאריך כזה.

ארז חלפון: האולפנים פועלים עד אשר יוחלט אחרת, ואני לא נכנס כרגע לשאלה באיזה פורום.

ארז חלפון: במקביל, כפי שהשר אמר, העמדה שלנו היתה ונותרה שהאולפנים צריכים להיות במשרד החינוך.

ארז חלפון: צריך לבצע כמה שינויים כי עדיין יש מה לשפר בתוך משרד החינוך, וצריך לעבוד.

ארז חלפון: משרד החינוך לא מסכים לכך ולכן הוקמה ועדה משותפת שלנו ושל משרד החינוך, שאנחנו מובילים אותה, כדי לבדוק אופציות וחלופות.

ארז חלפון: אם שרת החינוך תעמוד בשלה, ראש הממשלה יתערב, ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות תתערב ובסופו של דבר תהיה החלטה להוציא את זה ממשרד החינוך אנחנו מחויבים להיות ערוכים לתת פתרון לעולים כי לא יתכן שעולה יגיע למדינת ישראל בלי ללמוד עברית.

ארז חלפון: זה מה שנבחן כרגע בוועדה, כל האופציות וכל האפשרויות.

ארז חלפון: עדיין אין מסקנות כי עלו כאן עניינים של חשבות, עניינים משפטיים ובדיקה שכל עולה שיגיע יקבל שירות בכל הארץ.

ארז חלפון: אני לא רוצה להיכנס לפרטים כי זה עדיין מוקדם מדי.

ארז חלפון: אבל אני אומר במפורש, כל עוד לא התקבלה החלטה אחרת, כל עוד הכול נבדק משרד החינוך צריך לתת את השירות המקסימלי על-פי המחויבות שלו, ואחת האפשרויות – חבר הכנסת אלקין, בדיוק כפי שאמרת – לחייב את משרד החינוך להכניס בתקציב הקשיח את נושא אולפני העברית כדי שלא תהיה אפשרות לקצץ.

ארז חלפון: מכיוון שהם לא מעוניינים יותר בדבר הזה, בכל קיצוץ שחל על המשרד מגיעים ישר לאגף לחינוך מבוגרים.

ארז חלפון: גם זה אופציה שנשקלת.

ארז חלפון: אינני יודע משפטית איך ניתן לחייב אותם לעשות את זה.

זאב אלקין: הגשנו הצעת חוק ביחד עם יושב-ראש הוועדה.

ארז חלפון: אני מקווה שזאת ההחלטה שתתקבל.

ארז חלפון: בכל מקרה, כרגע יש משבר בעניין הזה.

ארז חלפון: אנחנו מבחינתנו מתקרבים לסיום עבודת הוועדה.

ארז חלפון: כאשר נסיים את העבודה נגיש את המסקנות ואני מקווה שמשרד החינוך לא יקבל החלטות חד-צדדיות.

זאב אלקין: הם כבר קיבלו החלטות חד-צדדיות.

מיכאל נודלמן: כולנו יודעים שמשרד החינוך לא רוצה להמשיך לשאת באחריות לאולפנים ללימוד עברית.

מיכאל נודלמן: אם מישהו לא רוצה לשאת באחריות אזי לא טוב שהוא יקבל עליו את האחריות בכוח.

מיכאל נודלמן: לכן עליכם לשקול את ההצעה שלנו.

מיכאל נודלמן: אנו סבורים שאם זה יהיה במשרד לקליטת העלייה זה יהיה בטוח יותר וטוב יותר, כך חושבים חברי הכנסת.

שושנה רון: ובו בזמן לצאת למאבק ציבורי, שהציבור יידע על כך.

ארז חלפון: קודם כול, הציבור יודע.

מיכאל נודלמן: זה לא פתרון לחייב בכוח את משרד החינוך להמשיך לשאת באחריות.

מיכאל נודלמן: כל מה שעושים בכוח לא עובד כפי שצריך.

ארז חלפון: אתה צודק במאה אחוז.

ארז חלפון: נקלענו לזה שלא מרצוננו, הציבו לנו ולכם עובדה כאשר החליטו לסגור את האגף לחינוך מבוגרים לאחר שנים רבות מאוד.

ארז חלפון: צריך להבין, יש לזה משמעויות רבות.

ארז חלפון: כאשר מדברים על העברה – יש כל מיני אופציות.

ארז חלפון: אופציה אחת היא הפרטה, אופצייה שנייה היא העברה למשרד אחר.

ארז חלפון: למשרד לקליטת העלייה אין שום יכולת, ואין אישור מן האוצר או מנציבות שירות המדינה לקלוט עכשיו מאות מורים, עם הפנסיות ועם הכול, להכניס אותם למשרד לקליטת העלייה, מה גם שאין גוף פדגוגי חינוכי במשרד לקליטת העלייה שיפקח על העבודה.

ארז חלפון: יש כאן הרבה מאוד משמעויות.

מיכאל נודלמן: צריך להקים גוף כזה אם אתם רוצים שהאולפנים יפעלו כשורה.

ארז חלפון: להקים גוף פדגוגי חינוכי פיקוחי במשרד לקליטת העלייה זה עניין שדורש הרבה מאוד משאבים, הרבה מאוד מחשבה, הרבה מאוד הסכמות.

ארז חלפון: האופציה הזאת נבדקת.

ארז חלפון: אני רק אומר, יש כאן הרבה מאוד בעיות.

ארז חלפון: אנחנו רוצים לסיים את בדיקת העלויות התקציביות, לבדוק היכן אנחנו עומדים ואז לחשוב מה לעשות, ועד אז אולי נקבל משהו ממשרד החינוך.

ארז חלפון: בתוך שבועיים נסיים את עבודת הוועדה ואז נוכל לבוא לכאן ולהציג את הדברים.

מיכאל נודלמן: אולי שמשרד החינוך יתחייב להפעיל את זה במשך שנה נוספת ובמהלך השנה תכינו את עצמכם במשרד לקליטת העלייה לקבל את האחריות על האולפנים בספטמבר הבא.

ארז חלפון: כל הדברים נבדקים, אבל יש דברים רבים שהם מעבר למה שרואים, מעבר להעסקת המורים, וצריך לקבל החלטות רבות.

ארז חלפון: עד ספט

ארז חלפון: מבר אנחנו מקיימים דיון כללי על ההחלטה שלהם, ואחר-כך נקיים איתם דיונים פרטניים יותר.

מיכאל נודלמן: אבל הגענו למשבר גדול וצריך לחשוב לא איך לחייב את משרד החינוך אלא איך לעבוד אחרי כן.

מיכאל נודלמן: חברת הכנסת מרינה סולודקין צדקה.

מיכאל נודלמן: אני זוכר את ההיסטוריה של כל הארגונים שהיו במשרד לקליטת העלייה ואחר-כך הועברו למשרדים אחרים או ללשכת ראש הממשלה, שנבלעו ולא קיימים יותר.

מיכאל נודלמן: מה שקיים במשרד לקליטת העלייה עובד, מה שלא קיים במשרד לקליטת העלייה לא עובד.

ארז חלפון: אבל כאשר זה יצטרך לעבור למשרד לקליטת העלייה נצטרך להיות בטוחים שאנו יכולים לתת את השירות הנדרש.

מיכאל נודלמן: תקחו שנה, או כמה שצריך כדי להכין את עצמכם.

ארז חלפון: אדוני היושב-ראש, הצעתי שכאשר נסיים את השלב הראשון של עבודת הוועדה נבוא להציג את המסקנות גם בפניך ולאחר מכן אם תרצה בפני הוועדה.

מיכאל נודלמן: זה נושא חשוב מאוד.

ארז חלפון: אני מסכים אתך לחלוטין.

ארז חלפון: באשר לתוכנית החומש – אני רואה שבני הקהילה האתיופית לא חיכו לקבל תשובות.

שולמית סהלו: מי שזה מעניין אותו נשאר.

ארז חלפון: תוכנית החומש הוכנה במשך שנה עם נציגי הקהילה האתיופית.

ארז חלפון: בקביעה היכן השכונות שיקבלו טיפול מיוחד התבססנו על קריטריון של שכונות עתירות עולים ושהמצב הסוציו-אקונומי של תושביהן נמוך.

ארז חלפון: בדקנו כמובן כל נושא ועל-פי כך נקבעו השכונות, מבלי להסתכל אם זה בצפון המדינה או בדרומה, אלא איפה יש מספר גדול של עולים ואיפה המצב קשה ביותר.

ארז חלפון: על-פי זה הוכנה התוכנית בשיתוף עם בני הקהילה.

ארז חלפון: כפי שאמר השר מקודם, יש תוכנית מסודרת וכל מי שירצה יוכל לראות אותה ולקבל עליה הסבר.

ארז חלפון: למרות שבני הקהילה מעורבים ויודעים, אבל אני רואה שיש כאן כרגע אנשים חדשים.

ארז חלפון: אתם מוזמנים אלינו למשרד לקבל את כל המידע.

ארז חלפון: באשר לניצול התקציב – כפי שאמרנו, אנחנו מעריכים שבתחילת חודש יוני נצא עם 62 מיליון שקלים שהוקצו בשנת 2008 להגדלת המשכנתאות למשפחות שיוצאות ממרכזי קליטה ולהענקת משכנתאות לצעירים בני הקהילה האתיופית, הגדלת מקסימום ההלוואות.

ארז חלפון: כבר בתחילת חודש יוני נצא לדרך.

ארז חלפון: אחרי שהתוכנית תאושר, תעבור אישורים של היועצים המשפטיים שצריכים לחתום על החוזים, יש לנו תקציב הדרכה – ודיבר על זה מר גדי יברקן – על מנת לצאת בפרסום בטלוויזיה האמהרית ובעיתונות האמהרית כדי שכל בן קהילה יידע מה התוכנית נותנת, לאן עליו להגיע, היכן עליו להתייצב כדי לקבל את כל הפרטים על תוכנית החומש.

שולמית סהלו: מתי זה יקרה?

ארז חלפון: מייד כאשר נסיים את התוכנית.

ארז חלפון: אני מעריך שעד תחילת חודש יוני תוכנית השיכון תסתיים וכבר מאמצע חודש יוני נוכל לצאת לדרך.

אברהם מיכאלי: האם על אף הישיבה המשותפת שעשיתם עם בני הקהילה ייתכן שיש אזורים מסוימים שפספסתם?

אברהם מיכאלי: מה זה ה-30% שלא נכללים בתוכנית?

שולמית סהלו: בבאר-שבע התוכנית לא תופעל.

שולמית סהלו: רק בבאר-שבע יש 10,000 תושבים שמרוכזים ברובם בשתי שכונות, שכונה ו' ושכונה י"א.

חביב קצב: לקחנו את זה בחשבון.

חביב קצב: בדקנו באילו שכונות יש יותר עולים חדשים והלכנו לפי מספר העולים.

שולמית סהלו: אבל לא ייתכן שכל הנגב לא נכנס לתוכנית.

ארז חלפון: התוכנית הזאת נבדקה במשך שנה, היו בדיקות סטטיסטיות היכן מרוכזים העולים ומה מצב האוכלוסייה.

12941: והשיעור שלהם.

ארז חלפון: השיעור שלהם באוכלוסייה הכללית בעיר.

ארז חלפון: הכול נבדק אחד לאחד.

ארז חלפון: באר-שבע לא נכנסה לתוכנית בשל סיבות שונות שלא נפרט כרגע, אבל הכול נבדק.

ארז חלפון: כלומר לא קם מישהו בבוקר ואמר: אלה 15 השכונות ועשה אן-דן-דינו.

ארז חלפון: הכול נבדק לפי המצב.

ארז חלפון: את הקריטריונים תוכלו לקבל במשרדנו.

ארז חלפון: יש שכונות שלא נכנסו.

ארז חלפון: אילו היה תקציב הייתי שמח להכניס את כל השכונות של בני הקהילה האתיופית, אבל היה תקציב ל-15 שכונות, והפרויקט מתחיל רק ב-2009.

ארז חלפון: השכונות הללו נבדקו אחרי שישבו אנשי המקצוע מכל המשרדים – ממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, ממשרד החינוך, ממשרד הרווחה, מן המשרד לקליטת העלייה וממשרד ראש הממשלה – ואחרי שנעשו כל הבדיקות נבחרו השכונות.

ארז חלפון: באשר לשאלה שלך על ארגון שתי"ל – אנחנו בוודאי יושבים עם משרדים נוספים לגבי שיתופי פעולה.

ארז חלפון: המשרד לקליטת העלייה ביום-יום, לגבי העולים בכלל והעולים בני הקהילה האתיופית בכללם, עובד בשיתוף פעולה עם משרד הרווחה, עם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, עם משרד החינוך ועם משרד הבינוי והשיכון בכל התוכניות.

ארז חלפון: כרגע נבנה דבר מה בתוכנית "עיר ללא אלימות" עם המשרד לביטחון פנים, כאשר הבאנו כבר לפני שנה הצעת החלטה לממשלה להכניס 15 משרות של בני הקהילה, משרות שונות במשרדי הממשלה כדי שאפשר יהיה לתת את השירות בשפת העולים.

ארז חלפון: אנחנו מתכוונים להגדיל את זה בעוד 15 משרות כבר באמצע השנה הזאת, בעיקר במשרד הרווחה כי שם יש חוסר בכוח אדם.

ארז חלפון: כוונתנו כל הזמן להגדיל ולתת במה לבני הקהילה האתיופית.

ארז חלפון: באשר לשאלה האישית על תקציב לארגונים ולעמותות האתיופית – לאחר שמר אריה קורת יסיים את כל התבחינים הוא יגיד לכם כמובן את גובה ההקצבה והכול יופיע באינטרנט בצורה מלאה.

ארז חלפון: חבר הכנסת אלקין, עניין הקשישים העולים חשוב לנו מאוד.

ארז חלפון: אנחנו מקיימים על כך ישיבות ובודקים את הדברים.

ארז חלפון: נושא הפנסיה נבדק כרגע במשרדים אחרים.

ארז חלפון: לנו אין שום יכולת לטפל בנושא הזה.

זאב אלקין: לטפל – לא, אבל להשמיע קול במיוחד.

ארז חלפון: חבל שהשר יצא מכאן, אבל הנושא הזה הועלה גם בפגישת עבודה עם השר.

ארז חלפון: השר אמור להשתתף בכמה ישיבות במשרד האוצר ובמשרדי ממשלה נוספים כדי להציג את חוות דעתו ולהגיד מה צריך לעשות, אבל הטיפול לא יוכל להיות במשרד לקליטת העלייה.

זאב אלקין: לא ידוע לי על עבודה אינטנסיבית בעניין הזה.

ארז חלפון: אשמח לקיים אתך ישיבה ביחד עם השר לקליטת העלייה.

ארז חלפון: באשר למינהל הסטודנטים – לצערי הרב עקב קיצוצים שהיו בסוכנות היהודית, בשל ירידת שער הדולר ודברים אחרים, היה לנו קיצוץ של 2 מיליון דולר.

ארז חלפון: כתוצאה מכך היינו צריכים להוריד את מכסת הסטודנטים שבאים מארצות שונות למדינת ישראל כדי לקבל בה תואר אקדמי.

ארז חלפון: בעקבות מאמץ שלנו, מתוך תקציב המשרד לקליטת העלייה וקצת שינויי קריטריונים, הודענו שלא נקצץ במספר הסטודנטים והוא יישאר כשהיה, אבל יש לנו בעיה תקציבית לא פשוטה.

ארז חלפון: אם נגיד לסטודנטים שלא יבואו למדינת ישראל כי קיצצו בתקציב אנו חוששים שתהיה לזה השלכה חמורה ביותר.

ארז חלפון: אנו בודקים אופציה לבקש הלוואת גישור מהסוכנות היהודית למשרד לקליטת העלייה במטרה למצוא פתרון בחודש הקרוב.

ארז חלפון: אנחנו פועלים כרגע במשרד לקליטת העלייה להוריד את התוספת המוסדית של 25% שהמשרד שילם עד כה למוסדות שקלטו עולים.

ארז חלפון: אנחנו לא מוכנים לשלם את התוספת הזאת, כפי שאף משרד לא משלם.

ארז חלפון: אם נשלם את התוספת ניאלץ לפגוע בסטודנטים.

ארז חלפון: כרגע אנחנו מנהלים מערכת משפטית-חשבותית כדי לטפל בנושא הזה ולצאת בקריטריון חדש, גם אם נצטרך בסופו של עניין לשלם את המלגה לעולה כדי שהוא ישלם לאוניברסיטה.

ארז חלפון: אין שום סיבה שבגלל שהמשרד לקליטת העלייה מממן תארים אקדמאיים לסטודנטים עולים יצטרך לשלם 25%, שום סיבה שבעולם.

ארז חלפון: 25% זה הרבה מאוד כסף ואנחנו לא צריכים לשלם את זה.

ארז חלפון: נכון שהאוניברסיטאות מנסות לקשור אותנו לאיזו ועדה שפעלה בעבר, ועדת וינוגרד.

12941: אותו וינוגרד, אבל בוועדה אחרת.

ארז חלפון: אף משרד לא צריך לעמוד בדרישות הללו וגם אנחנו לא צריכים לעמוד בהן.

ארז חלפון: אם נצטרך, למרות שהמכללות הודיעו שלא ירצו שנפסיק את התשלום, נמצא דרך לממן את התקציב הזה ולאפשר לסטודנטים לקבל מלגה כפי שמגיע להם.

אברהם מיכאלי: שמענו על איזו אוניברסיטה חדשה שקמה בירושלים, אוניברסיטה יהודית שבה באים ללמוד סטודנטים יהודים מכל העולם.

אברהם מיכאלי: האם המשרד לקליטת העלייה מודע לאוניברסיטה הזאת?

12941: אנחנו עובדים מול המוסדות שמוכרים על-ידי המועצה להשכלה גבוהה.

אברהם מיכאלי: היום הכריזו על כך בשדולת ירושלים, ראש העירייה הכריז שקמה בירושלים אוניברסיטה חדשה.

אברהם מיכאלי: האם המשרד לקליטת העלייה יודע על כך?

אברהם מיכאלי: זה מתקשר אליכם גם בהיבט של החזרת יהודים וגם אולי בהיבט של עידוד הבאת סטודנטים חדשים.

ארז חלפון: אני שומע על כך לראשונה כעת.

שושנה רון: השאלה אם היא מוכרת על-ידי משרד החינוך.

מיכאל נודלמן: דנו כאן במשך מספר ישיבות על שכירות ארוכת טווח וקיבלנו הודעה שחלק מן הערים יצאו מן התוכנית הזאת.

מיכאל נודלמן: בעקבות הדיונים בוועדה שלחתי מכתבים לגורמים שונים וקיבלתי תשובה משר הבינוי והשיכון, לפיה הם שולחים עכשיו מכתבים לכל מי שנכנס לתוכנית הסיוע בשכר דירה.

מיכאל נודלמן: אני מבקש לדעת, האם מי שהיה בתוכנית קודם ממשיך להיות בה, או שחילקתם את זה ביניכם חלק כחלק, כאשר חלק מקבלים סיוע וחלק לא מקבלים?

ארז חלפון: בשכירות ארוכת טווח כל מי שהיה בתוכנית נשאר בה.

ארז חלפון: היתה בעיה עם ערים מסוימות שבהן היה לנו סיכום עם משרד האוצר ומשרד הבינוי והשיכון.

ארז חלפון: מי שיימצא לו פתרון, מי שבשנה הקרובה יתפנה לו מקום במקבץ דיור או בהוסטל באותה עיר שבה הוא גר כעת ייכנס למקבץ הדיור או לאותו הוסטל.

מיכאל נודלמן: אבל אתם לא משלמים לו עכשיו?

ארז חלפון: אנחנו משלמים לו עד שייכנס להוסטל.

ארז חלפון: רק אם לא יימצא לו בשנה הקרובה פתרון דיור הוא ימשיך באופן קבוע.

מיכאל נודלמן: כלומר הוא ממשיך לחיות בדירה שבה גר קודם לכן ואתם מתנים תנאי שכאשר יימצא לו פתרון יהיה עליו לעבור.

ארז חלפון: לפני שנסיים אני מבקש לפרט בפני אדוני היושב-ראש וחברי הוועדה את מגבלות התקציב.

ארז חלפון: יש לנו כרגע בעיות קשות ואנו מתקשים לסיים את שנת 2008 מבלי לפגוע בעולים החדשים.

ארז חלפון: אנחנו מעניקים סיוע לעולים חדשים ולתושבים חוזרים בעיקר בתחומי התעסוקה ותחומי היזמות.

ארז חלפון: לכל עולה שמגיע אנחנו בונים תוכנית תעסוקה כי אנחנו יודעים שאחרי לימוד העברית חשוב מאוד שהעולה ייכנס למקום עבודה במהירות הרבה ביותר.

מיכאל נודלמן: יושב-ראש הסוכנות היהודית אמר שהוא מעביר לכם כסף.

ארז חלפון: שמעתי כאן לראשונה שהוא יעביר לנו כסף.

ארז חלפון: אני מקווה מאוד שכך יהיה.

ארז חלפון: אבל הוא דיבר על הנגב והגליל.

קריאה: זה עודפים מתוכנית החירום.

ארז חלפון: נשמח לקבל, אבל הוא דיבר רק על הלוואות לעסקים.

ארז חלפון: אני מקווה מאוד שאכן יש כסף.

ארז חלפון: ניפגש ונדון על הדברים.

ארז חלפון: היום שמענו על כך לראשונה.

ארז חלפון: אנחנו מפעילים את מרכזי ההכוון שנותנים לעולה את כל השירות – כתיבת קורות חיים, ייעוץ עם פסיכולוג והדרכה איך עליו לגשת והשמה במקומות עבודה.

ארז חלפון: יש לנו נכון לרגע זה 1,000 משרות שמיועדות לעולים חדשים כדי שיוכלו להיקלט במקומות עבודה במדינת ישראל.

ארז חלפון: אנחנו מסייעים בתחום הייעוץ העסקי ודרך המט"י שנותנים לעולה את כל הליווי שהוא צריך לקבל, עד הלוואה של 70,000 שקל שניתנת בתנאים נוחים מאוד, כאשר העולה מחזיר את ההלוואה רק אחרי שנה.

ארז חלפון: לצערי הרב בתחומי התעסוקה כעת אין לנו יותר תקציב להלוואות והפסקנו אותן.

ארז חלפון: הבהרתי אתמול לראש אגף התקציבים, ואני מקווה שאקבל תשובות חיוביות, שכל עולה שיגיע למדינת ישראל ויפתח עסק ויקבל את ההלוואה, קודם כול זה הלוואה שהוא מחזיר מייד אחרי שנה, דבר שני הוא פותח עסק, משלם מס הכנסה, מעסיק עוד עולים במדינת ישראל ועוד אנשים שייכנסו למעגל העבודה במדינת ישראל.

ארז חלפון: אני פשוט לא מבין את התעקשות משרד האוצר לא להגדיל את הקרן הזאת.

ארז חלפון: אני חושש שנגיע כאן למשבר.

ארז חלפון: אמורים להיות לנו עוד דיונים עם משרד האוצר.

ארז חלפון: אני מקווה שנוכל לפתור את הבעיה כי זה ה"לחם" של כל עולה חדש – קליטה בתעסוקה וקבלת השירות המרבי.

אברהם מיכאלי: זה לא היה מתוקצב מלכתחילה?

ארז חלפון: אנחנו מתוקצבים ל-3-4 חודשים בלבד.

ארז חלפון: לא נותנים לנו תקצוב מלא לנושא הזה.

זאב אלקין: כמה זה בהשוואה לשנה שעברה?

ארז חלפון: אז היו לנו עודפים משנת 2006 ואילו השנה עבדנו במזומן כדי לנצל ולהוציא את הכספים ולא היו לנו עודפים, לצערי הרב, ולכן יש לנו בעיה תקציבית קשה מאוד באשר לתעסוקה ויזמות.

אסתר טובול-בלום: איך זה מתבטא בתעסוקה?

ארז חלפון: נושאים נוספים:

ארז חלפון: משרד החינוך לא מוכן לממן את תוכנית פל"א ולפיכך מחודש ספטמבר לא תהיה לנו יותר אפשרות לממן את תוכנית פל"א.

ארז חלפון: חסרים לנו 3 מיליון שקלים.

ארז חלפון: בעבר כיסינו את עלות התוכנית כי קיבלנו ממשרד האוצר בסוף השנה כסף בעודפים.

ארז חלפון: יש לנו בעיה קשה מאוד.

ארז חלפון: אנחנו רואים את המחלקה לעולי אתיופיה, שלצערי הרב אגף התקציבים במשרד האוצר מתקצב כל שנה, שזה תקציבים קשיחים שמיועדים למיטות ולציוד ראשוני במרכזי קליטה.

ארז חלפון: בסעיף הזה אנחנו בחוסר של כמעט 30 מיליון שקל ולא נוכל למלא את כל הצרכים השנה.

ארז חלפון: פנינו לאגף התקציבים ואנחנו אמורים לקבל - - -

אברהם מיכאלי: אבל איך נוצר פער כל-כך גדול?

ארז חלפון: משרד האוצר מתקצב את הדברים כפי שהוא רוצה בסוף השנה הקודמת.

ארז חלפון: בפועל הוא לא מתחשב במספר הילדים שמגיעים.

ארז חלפון: ילד מקבל תוספת במעונות יום של 600 שקל.

ארז חלפון: הם מתחשבים לנו בסוף השנה כאשר הם נותנים את התקציב מבלי לדעת על כמה אנשים מדובר, על-פי הערכות בלבד.

ארז חלפון: בפועל עכשיו בחודש מאי אנחנו יודעים בדיוק כמה אנשים מגיעים, יש לנו את התוכניות המדויקות.

ארז חלפון: פנינו למשרד האוצר להראות להם את הדברים ואנחנו מחכים לתשובות.

אברהם מיכאלי: ומה עם הניסיון מהשנים הקודמות?

ארז חלפון: לאור הניסיון משנים קודמות הם נתנו תוספת כללית שממנה לקחנו לדבר הזה.

ארז חלפון: עדיין אנחנו נמצאים בגירעון.

ארז חלפון: פנינו למשרד האוצר עכשיו עם כל הנתונים ואני מקווה מאוד שנקבל מענה.

אברהם מיכאלי: מה התקציב של המחלקה הזאת?

דוד יאסו: סך כל תקציב המחלקה בסוף שנה עומד על 87 מיליון שקל.

ארז חלפון: משרד האוצר ביקש לקבל את כל הנתונים על מספר האנשים, כולל החוזים.

ארז חלפון: אנחנו מעבירים כמובן כסף גם למרכזי הקליטה של הסוכנות היהודית.

ארז חלפון: נתנו למשרד האוצר את כל המסמכים.

ארז חלפון: בדברים הקשיחים משרד האוצר בוודאי ייענה בחיוב, אני מקווה מאוד.

ארז חלפון: כל החומר נמצא אצלו.

ארז חלפון: היה חשוב לי להביא את זה לידיעתכם.

ארז חלפון: הנושא הבא הוא מערכות מידע.

ארז חלפון: בעקבות המבצע שעליו דיבר השר של החזרת ישראלים אנחנו יכולים להגיד שנכון להיום – התחלנו בנובמבר – מדובר על כ-8,000 איש, כאשר כמעט 3,000 חזרו כבר למדינת ישראל ועוד 5,000 רשומים כדי לחזור בקיץ למדינת ישראל.

ארז חלפון: התאמנו במשרד את מערכות המידע לקשר פתוח כדי שיהודי-ישראלי מכל העולם יוכל לתקשר.

ארז חלפון: פיתחנו את מערכות המידע שלנו.

ארז חלפון: גם כאן אנחנו נמצאים לצערי הרב בגירעון כי משרד האוצר לא מוכן לתקצב תוספת בשל המבצע, לא בהלוואות בעסקים, לא בהכנה של מערכות המידע.

ארז חלפון: אני מקווה מאוד שבעקבות הדיונים נוכל לקבל תוספת לתקציב כדי שנוכל להמשיך לתת את השירות הטוב גם לעולים וגם לתושבים החוזרים.

ארז חלפון: הדבר האחרון, בינתיים הודענו את זה רק באופן לא רשמי, הצלחנו לשכנע את רשות המסים לתת הקלות במיסוי גם לעולים חדשים וגם לתושבים חוזרים, דבר שלפי דעתי, אם באמת יעמוד בלוח הזמנים – וזה יגיע ביום ראשון הקרוב לוועדת השרים לענייני חקיקה ולאחר מכן לאישור הכנסת – אני מעריך שיגביר את העלייה, במיוחד של אוכלוסיות ממעמד הביניים ומעלה.

ארז חלפון: יש כאן הטבות שבדקנו איתם, במיוחד עם העולים מעבר לים ועם הישראלים, שבמידה וההטבות האלה יתקבלו הם יחזרו למדינת ישראל.

ארז חלפון: מדובר בעיקר על פטור של 10 שנים לעולה חדש ולתושב חוזר שלא נמצא בישראל מעל למספר שנים מסוים.

ארז חלפון: כאשר יחזור למדינת ישראל ואם הוא משאיר את העסק שלו ברוסיה, בארצות-הברית או בכל מקום אחר בעולם לא יצטרך כמו היום להגיע ביום הראשון לרשות המסים, להצהיר על מה שיש לו ולשלם את תוספת המס, אלא יהיה לו פטור מלא ל-10 שנים על העסק שיש לו שם.

ארז חלפון: כאשר יגיע למדינת ישראל לא יצטרך לדווח כלום, יוכל לפתוח כאן עסק נוסף ולהעסיק כאן עולים וישראלים ורשות המסים לא תיגע במה שיש לו מעבר לים.

ארז חלפון: דבר נוסף שיזמנו הוא שנת הסתגלות.

ארז חלפון: יגיע עולה חדש למדינת ישראל ובשנה הראשונה יבדוק.

ארז חלפון: אם בסופו של עניין יעשה חישובים ויראה שהוא נפגע כלכלית כי העביר את עסקיו לכאן או כי פתח עסק יוכל לחזור למדינת האם שלו ורשות המסים תכיר לו בכך כאילו זאת שנה שהוא לא היה כאן, הוא לא יחויב על כך במס ולא יצטרך לעשות שום דבר.

ארז חלפון: יש מספר הקלות נוספות שאוכל לפרט לכם אחר-כך אבל עלינו לקבל אישור חקיקה ביום ראשון.

ארז חלפון: אחרי שיהיה לזה אישור חקיקה יהיה נכון להביא את זה בפניכם.

ארז חלפון: לפי דעתי זה יגביר את העלייה למדינת ישראל ויביא לכאן יותר תושבים חוזרים.

ארז חלפון: אני מקווה שזה יאושר בכנסת כי העולים מעבר לים מחכים לזה.

שושנה רון: יפה.

מיכאל נודלמן: תודה.

מיכאל נודלמן: מנכ"ל המשרד לקליטת העלייה ענה על כל השאלות שנשאלו כאן.

אברהם מיכאלי: ראיתי בסדר היום שבעוד שבוע-עשרה ימים יש לנו עוד כמה ישיבות עם מנכ"ל המשרד לקליטת העלייה באותם נושאים שעלו גם היום, גם לגבי עולי אתיופיה וגם לגבי אולפני העולים.

אברהם מיכאלי: לפיכך כדאי שנכין את עצמנו לקראת אותן ישיבות כדי שנוכל להיכנס לגופם של אותם נושאים.

ארז חלפון: הישיבה על האולפנים תעסוק בהחלטה על הפסקת הטיפול ועדיין לא במבנה עצמו.

אברהם מיכאלי: לגבי עולי אתיופיה נקבעו 2-3 דיונים שונים.

אברהם מיכאלי: אולי כדאי שנקבל את הנתונים כדי שנדע האם אכן יש קיפוח של אזורים מסוימים.

אברהם מיכאלי: הייתי רוצה שהנתונים יובאו לשולחננו.

ארז חלפון: הצגנו את תוכנית החומש בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות לפני כחודש וחצי.

ארז חלפון: בלי שום קשר, כבר היום אשלח לך את התוכנית ואת רשימת הישובים כדי שתוכל להסתכל ולשאול שאלות.

מיכאל נודלמן: המסקנה שלנו צריכה להיות שיש לטפל במהרה בבעיית לימודי השפה העברית.

מיכאל נודלמן: אנחנו מודאגים מן האופן שבו מטפלת המדינה בנושא זה.

מיכאל נודלמן: אנחנו מבקשים שיהיו שינויים באולפנים ללימודי העברית, לא בשנה הקרובה אלא בשנה שלאחריה.

מיכאל נודלמן: אנחנו מבקשים לקבל דיווח כאשר ועדת הבדיקה תסיים את עבודתה ותגיש את המלצותיה.

מיכאל נודלמן: אנחנו סבורים שהמשרד לקליטת העלייה הוא המקום הכי טוב, הכי בטוח והכי מוגן לכסף ולכן רואים יתרון בהעברת הטיפול באולפנים אליו.

מיכאל נודלמן: כאשר אנו שומעים שעלה רעיון להעביר את האולפנים לאחריות המשרד לענייני גמלאים, זה נשמע מגוחך.

ארז חלפון: לאחר ההחלטה החד-צדדית של משרד החינוך הוחלט להקים את הוועדה המשותפת, ופתאום לפני חודש הסתבר לנו שמשרד החינוך שלח מכתב למשרד לענייני גמלאים בבקשה שיקבלו את האגף אליהם.

ארז חלפון: לכן צריך לקיים כאן דיון.

מיכאל נודלמן: הם עשו את זה אפילו מבלי לדבר אתכם.

ארז חלפון: לא אתנו ולא עם אף אחד אחר, והם עשו את זה כאשר פועלת ועדה שבודקת את העניין.

ארז חלפון: לכן צריך להביא לכאן את שרת החינוך ואת מנכ"לית משרד החינוך.

מיכאל נודלמן: כאשר תסתיים עבודת הוועדה - - -

ארז חלפון: לא נגמור אותה עד ליום שני הקרוב.

דנה גורדון: אבל הישיבה בוועדה תתקיים ביום שני, 26 במאי.

מיכאל נודלמן: דבר שני, אנחנו מבקשים לקבל דיווח על תוכנית החומש לעולים יוצאי אתיופיה כי לא כל הדברים מוסדרים.

מיכאל נודלמן: כאשר נפגשתי עם שר הבינוי והשיכון אמרתי לו שאני לא מבין, הרי יש החלטת ממשלה ואיך ייתכן לא לבצע אותה?

מיכאל נודלמן: אני מדבר על שיקום שכונות, השיקום הפיזי.

דנה גורדון: סוכם שיוקצו 20 מיליון שקל והתקציב קוצץ ל-2 מיליון שקל.

ארז חלפון: בתוכנית החומש שאושרה בממשלה הוקצבו 2 מיליון שקל.

מיכאל נודלמן: אני יודע שהוחלט על הקצבת 100 מיליון שקל על פני 5 שנים.

ארז חלפון: ב-2008 אושרו 2 מיליון שקל.

ארז חלפון: היקף השיקום הפיזי גדל בשנים 2009, 2010 ו-2011.

ארז חלפון: ב-2008 היו אמורים להיות מוקצבים 20 מיליון שקל, אולם בעקבות קיצוץ הסכום שהעבירה הסוכנות היהודית ההיקף ירד.

מיכאל נודלמן: עליכם לפעול לפיתוח התוכנית הזאת, וגם לדיור לקשישים – בעיה שלא נפתרת כבר 10-12 שנים.

מיכאל נודלמן: קיבלתי מכתב ממשרד הבינוי והשיכון על בניית מקבצי דיור על-ידי יזמים.

מיכאל נודלמן: אמרת גם שתוסיפו כסף לסיוע בשכר דירה לשכירות ארוכת טווח.

מיכאל נודלמן: עלינו לעקוב אחרי זה ולבחון כיצד זה מתקדם.

מיכאל נודלמן: במה שקשור לתוכנית החומש המשרד לקליטת העלייה היה צריך להכין רשימה של צעירים שיקבלו הלוואות במשרד הבינוי והשיכון.

מיכאל נודלמן: לפני חודש אמרו לנו שתוך שבועיים זה יהיה מוכן.

ארז חלפון: כפי שאמרתי, ב-15 ביוני התוכנית להגדלת המשכנתאות לצעירים יוצאי אתיופיה תצא לפועל.

ארז חלפון: עד אז תהיה כבר רשימת השכונות והישובים, יהיה הכול.

מיכאל נודלמן: עם תוכנית קמ"ע לא היו בעיות?

ארז חלפון: כפי שאתם יודעים, משרד האוצר לא מוכן לתת את כל הבסיס בתקציב כי הוא משאיר את זה למלחמות פוליטיות בכנסת, לצערי הרב, ותמיד 22 מיליון שקל נשארים בסעיף הזה לאישור התקציב.

מיכאל נודלמן: כלומר גם בשנה הזאת נצטרך להיאבק.

ארז חלפון: בוודאי כי הם לא נותנים את זה בבסיס.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: זאת לא הישיבה האחרונה אתכם.

מיכאל נודלמן: אני מאחל לכם עבודה פורייה וטובה, וניפגש כאן.

מיכאל נודלמן: זה התפקיד שלנו.