ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 763, 2008-04-28 10:00

סטס מיסז'ניקוב: רבותי, בוקר טוב.

סטס מיסז'ניקוב: היום נדון באיך משפיעה הירידה בשער הדולר על כל המשק.

סטס מיסז'ניקוב: ביום האחרון של המושב שמענו סקירה מאוד ממצה של נגיד בנק ישראל על כל המדיניות המוניטארית שהוא מבצע על מנת להתמודד עם המצב.

סטס מיסז'ניקוב: התרשמנו ממנה.

סטס מיסז'ניקוב: לא היה חבר כנסת אחד שלא חשב שהוא לא צדק במדיניות שלו.

סטס מיסז'ניקוב: הנגיד מביע חשש שהמשך הורדת הריבית תשפיע במישרין על רמת האינפלציה.

סטס מיסז'ניקוב: היום אנחנו מתבשרים שבגלל התייקרויות של מצרכי יסוד יש חשש מאוד כבד שרמת האינפלציה תתחיל לעלות.

סטס מיסז'ניקוב: יש חשש שהנגיד יצטרך להעלות את שער הריבית במקום להוריד אותו.

סטס מיסז'ניקוב: השאלה איך זה ישפיע על תעשיות שגם ככה מאבדות מיליארדים, איך זה ישפיע במישרין על המפוטרים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מצפים מהממשלה לבנות חבילה של מהלכים פיסקאליים לצד המדיניות המוניטארית שהנציג מביא.

סטס מיסז'ניקוב: ועדת הכספים לא יכולה לעבור לסדר היום בנוגע לכל הנושא הזה של התייקרות מוצרי היסוד.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו יודעים שקצבאות הזקנה וקצבאות הבטחת הכנסה לא יעלו באותה מידה כמו שעולה האורז והמוצרים האחרים.

סטס מיסז'ניקוב: שמעתי ברדיו את שר הרווחה, יצחק הרצוג, שאמר שהקצבאות יעודכנו.

סטס מיסז'ניקוב: מהאמירה ועד מעשים הדרך ארוכה.

סטס מיסז'ניקוב: בינתיים הכל עולה.

סטס מיסז'ניקוב: היום ראינו שהממשלה בטווח של 10 שנים תעלה את היטלי הנמלים.

סטס מיסז'ניקוב: זה אומר שהנמלים יפסידו והיצואנים יפסידו.

סטס מיסז'ניקוב: מי שירוויח זה האוצר.

ירום אריאב: אנחנו רואים את ההשפעה של היותנו חלק מהכלכלה הגלובאלית.

ירום אריאב: זה נכון לגבי הצמיחה היותר מתונה שאנחנו נמצאים בה כרגע וצפויים להיות בה במהלך התקופה הקרובה, וזה נכון לגבי רמות המחירים.

ירום אריאב: חלק ניכר מעליית המחירים שאנחנו רואים אותה עכשיו נובעת מעלייה של מחירים עולמיים.

ירום אריאב: אנחנו, כחלק מהעולם, מושפעים ממנה.

ירום אריאב: צריך להבין מאיפה נובעת העלייה של מחירי האנרגיה והמחירים של התבואות.

ירום אריאב: זה נובע מתהליכים גלובאליים.

ירום אריאב: מצד אחד יש לנו התייקרות של תשומות, מצד שני אוכלוסיית העולם גדלה.

ירום אריאב: הפער בין הלידות למיתות הוא סדר גודל של 70,75 מיליון איש בשנה.

ירום אריאב: האנשים משנים את הדיאטה שלהם ועוברים לצרוך בשר ובירה במקום אוכל מסורתי כמו גרעינים.

ירום אריאב: מישהו שאוכל בשר צורך פי 7,8 פעמים גרעינים.

ירום אריאב: ברור לגמרי שזה מגדיל את הביקוש לתוצרת מזון בצורה משמעותית.

ירום אריאב: התהליך הזה הוא תהליך קיים.

ירום אריאב: אם נוסיף לזה את מה שקורה בתחום האנרגיה נראה שיש לנו תהליך של עלייה במחירי הגרעינים שמשפיעה עלינו.

ירום אריאב: כשאנחנו רואים מה קורה בכלכלות העולם אנחנו רואים כמה אנחנו חלק בלתי נפרד מהעולם, כמה לא ניתן לייצר פה כללים כלכליים משלנו עם התנהגות פיסקאלית ומוניטארית משלנו.

ירום אריאב: אם ננסה לעשות את זה זה יתנפץ לנו בפנים.

ירום אריאב: יש קשר בלתי נפרד בין מדיניות מוניטארית למדיניות פיסקאלית.

ירום אריאב: אי אפשר להסתכל מצד אחד במדיניות המוניטארית בראייה רחבה ולבוא ולהגיד שיש מטרות נוספות למדיניות מעבר ליציבות מחירים, ומצד שני לנקוט מדיניות פיסקאלית בלתי אחראית.

ירום אריאב: העובדה שהנגיד יכול לפעול במדיניות מוניטארית כפי שהוא פועל מחייבת את הממשלה להמשיך לנקוט במדיניות תקציבית אחראית.

ירום אריאב: הדברים האלה קשורים.

ירום אריאב: הקשר הוא קשר מאוד עמוק.

ירום אריאב: ברגע שלא נעמוד בדבקות בתחומים של שמירת הגרעון, שמירת מגבלת ההוצאה התקציבית, גם המדיניות המוניטארית לא תוכל להיות כפי שהיא.

ירום אריאב: גם היום אנחנו לא יודעים לאן פנינו.

ירום אריאב: אין ספק שאיום האינפלציה שריר וקיים.

ירום אריאב: אי אפשר לבוא ולתת חבילת הטבות פיסקאליות שיפרצו את המדיניות הפיסקאלית של הממשלה.

ירום אריאב: הדברים האלה קשורים.

ירום אריאב: האפשרות ליצור מדיניות מוניטארית כפי שהיא מותנית בזה שהממשלה תמשיך במדיניות פיסקאלית אחראית, כולל שמירה על היעדים הפיסקאליים שהיא שמה לעצמה.

סטס מיסז'ניקוב: מה המדיניות הפיסקאלית?

ירום אריאב: בסיטואציה הקיימת חשוב לנתח את הדברים.

ירום אריאב: אנחנו נמצאים אחרי מספר שנים של צמיחה.

ירום אריאב: אנחנו שמרנו על גרעון ועל מגבלת הוצאה על פי הכללים שקבענו.

ירום אריאב: אנחנו נמצאים בעודף במאזן התשלומים.

ירום אריאב: אנחנו נמצאים בשיעורי אבטלה נמוכים.

ירום אריאב: האבטלה ירדה בעקביות.

ירום אריאב: כל הדברים האלה באו בגלל שהקפדנו לשמור על עיקרי המדיניות שלנו.

ירום אריאב: עיקרי המדיניות שלנו הם שמירה על יעדים פיסקאליים, מגמה של הפחתת מיסוי ורפורמות מבניות שגרמו למשק הישראלי להיות יותר פתוח ומשולב בעולם.

ירום אריאב: צריך להבין שאנחנו חלק מהעולם, לכן גם המגמות של האטה בצמיחה שאנחנו צופים כיום במשק הישראלי הרבה יותר טובות לעומת המדינות שאנחנו משווים את עצמנו אליהן.

ירום אריאב: גם היום שיעורי הצמיחה שאנחנו צופים במשק הישראלי הם משמעותית יותר טובים.

ירום אריאב: דווקא בתקופה כזאת חשוב מאוד שמארגז הכלים שיש לממשלה נבחר את הדברים במינון הנכון.

ירום אריאב: זה בלי להיכנס למצב שבגלל שיש סקטורים מסוימים שכרגע מפעילים את הלחץ והצעקות אנחנו נשכח שיש לנו אחריות כוללת וראייה כוללת.

ירום אריאב: אנחנו מחויבים, בתקופה שהמשק נכנס למצב של צמיחה יותר מתונה ואי הוודאות גוברת, להתאים את ארגז הכלים שלנו למצב הנוכחי.

שלי יחימוביץ': על איזה ארגז כלים אתה מדבר?

ירום אריאב: לצורך ההתמודדות עם המצב הנוכחי יש לנו מספר כלים.

ירום אריאב: אנחנו ישבנו עם משרד התמ"ת והבאנו מספר כלים בתחומים של קרן היצואן הבודד, בתחום של ייעוץ והדרכות, בתחום של הגנות מטבע ובתחום של מכון הייצוא, על-מנת לאפשר ליצואנים לפעול יותר בשווקים מתפתחים ובשווקים של המזרח בשביל לפתוח יותר תערוכות.

ירום אריאב: צריך לזכור שהפוטנציאל של המשק הישראלי נמצא שם.

ירום אריאב: אנחנו צריכים למצוא כלי שילך לאחד הדברים היותר משמעותיים במה שקורה לנו מבחינת ההאטה בצמיחה, שזה ההשקעות.

ירום אריאב: אנחנו צריכים לדאוג לזה שההשקעות במשק יימשכו.

ירום אריאב: כאשר יש רמה כזאת של אי ודאות במשק התגובה הראשונית של חברות היא צמצום בהשקעות או עצירה עד שהדברים יתבהרו.

ירום אריאב: נקטנו בצעד של החלת פחת מואץ לתקופה של כשנה, כאשר במהלך אותה תקופה החברות במשק בענפים מועדפים נהנות מפחת מואץ בהיקף של 50%.

ירום אריאב: זה בשביל להגיד לחברות שהגיע הזמן להשקיע.

ירום אריאב: דרך הפחת המואץ הם יקבלו סיוע בכיוון של השקעות, והקלה מבחינת תזרים המזומנים של החברות.

אבשלום וילן: האם זה פחת מואץ של 50%, או שאתה מגדיל את הפחת המואץ ב-50%?

ירום אריאב: מדובר ב50%.

ירום אריאב: זה בהחלט דבר שיסייע ליצואנים.

ירום אריאב: כרגע זה מביא לאובדן של הכנסות.

רם בלינקוב: אנחנו מעריכים שתהיה ירידה משמעותית בגביית המיסים במדינה.

רם בלינקוב: למרות הערכה שלנו שתהיה ירידה בהכנסות החלטנו שלא תהיה התאמה בתקציב ההוצאות.

רם בלינקוב: זה דבר משמעותי שנוגע לכלל ההתנהלות הכלכלית במשק.

רם בלינקוב: בתקופה קצרה הגרעון יהיה יותר ממה שצפינו.

רם בלינקוב: זה לא שייך לקיצוצים שנדונים כרגע.

רם בלינקוב: אנחנו החלטנו לא לגעת בתקציב המדינה ובתקציב ההוצאות של המדינה, למרות שאנחנו מעריכים שצפויה ירידה בהכנסות.

רם בלינקוב: זה צעד פיסקאלי משמעותי.

רם בלינקוב: בעבר, כתוצאה מהקטנת הכנסות, הייתה נטייה להקטין את ההוצאות.

שלי יחימוביץ': באיזו שנה הייתה התאמה?

שלי יחימוביץ': למה לא הותאם התקציב אם בשנה שעברה היה עודף הכנסות מעל ומעבר לצפוי?

ירום אריאב: זה לא אותו דבר.

ירום אריאב: אנחנו נכנסים עכשיו למשבר עולמי במצב שיחס חוב תוצר הוא נמוך משמעותית בגלל שעודף ההכנסות הלך לפירעון החוב.

רם בלינקוב: לפני 5 שנים כשהייתה ירידה דרסטית בהכנסות לא העבירו קיצוץ פורמאלי, אבל לקחו חלק גדול מהתקציב והעבירו אותו לרזרבה.

רם בלינקוב: המשמעות הכלכלית הייתה קיצוץ.

רם בלינקוב: זה לא דבר חדש.

רם בלינקוב: יש פה מסר בזה שהחלטנו לא לקצץ בתקציב כתוצאה מירידה בהכנסות.

רם בלינקוב: יש פה מסר פיסקאלי משמעותי ביותר.

רם בלינקוב: נושא הפחת המואץ מטפל בבעיה.

רם בלינקוב: כשמשק צופה האטה אנשי העסקים מכווצים את השרירים שהם יכולים לכווץ.

רם בלינקוב: הדבר הראשון שהם נוטים לעשות זה לבחון מחדש את ההשקעות.

רם בלינקוב: אנחנו, על מנת לנטרל במידה מסוימת את הנטייה הזאת של המשק כתוצאה מהאטה, החלטנו ללכת לפחת כדי ליצור תמריץ חזק יותר לסקטור העסקי להשקיע.

רם בלינקוב: זה כדי לשמר את הפעילות הכלכלית ברמה מסוימת.

רם בלינקוב: האובדן התקציבי יוצר חור תקציבי.

רם בלינקוב: מי שאומר לכם שזאת רק דחייה מטעה אתכם, כי תקציב צריך ללכת על תוואי של איזון מסוים.

רם בלינקוב: באותה שנה אתה צריך לדאוג להכנסות אחרות, אתה צריך לדאוג לפחות הוצאות.

רם בלינקוב: האומדן הוא בין 1.5 ל2 מיליארד שקל עלות לתקציב המדינה כתוצאה מהצעד הזה.

שרגא ברוש: כל המגזרים נפגעים מההאטה הזאת.

שרגא ברוש: חידוש הציוד הוא אינטרס של כל המגזרים.

שרגא ברוש: למה אתם עושים את זה סקטוריאלי?

שרגא ברוש: למה סקטורים אחרים שמשלמים מסים באותה מידה לא קיימים פה?

רם בלינקוב: נכון שזה לא מקיף את כל ענפי המשק, אבל לקרוא לזה סקטוריאלי זה דבר עם קונוטציה לא ממש סימפטית.

שרגא ברוש: זה מגזרי.

רם בלינקוב: אני באתי לנשיא התאחדות התעשיינים על מנת לדון איתו על חבילת תמריצים.

רם בלינקוב: בכל נושא שהועלה, להוציא נושא של קרן שתגיע לסך של 400 עד 500 מיליון שקל, הוא קיבל תשובה חיובית.

רם בלינקוב: הממשלה לא תטפל ברווחיות של יצואנים.

רם בלינקוב: זה לא תפקידה של הממשלה.

רם בלינקוב: כמו שלא טיפלנו ברווחיות כשהם הרוויחו יותר, ככה לא נטפל בה כשהם מרוויחים פחות.

רם בלינקוב: זה לא התפקיד שלנו.

רם בלינקוב: לא נוכל לעמוד בזה.

רם בלינקוב: לא נוכל לחזור למצב שבו יש שני שערי מטבע, האחד לייצוא והשני לייבוא.

שרגא ברוש: לא ביקשנו 2 שערי מטבע.

רם בלינקוב: מרבית הצמיחה שהייתה במשק והשיפור העצום שהיה במגזר העסקי היו כתוצאה ממהלכים דוגמת המהלכים של הסרת חסמים, הפסקת סבסודים, הפסקת שימוש בתעריפי מטבע חוץ שונים, הפסקת העדפות סקטוריאליות כאלו ואחרות.

רם בלינקוב: הכל נבע מזה שהמשק נפתח ואנשים שילמו עבור השירות שהם קיבלו, לא עבור המוצר שהם כאילו ייצרו.

רם בלינקוב: נעשה פה משק שקוף יותר.

אבשלום וילן: בשליש יכולת להשפיע.

אבשלום וילן: שני שליש שייך לגאות העולמית.

רם בלינקוב: לגאות העןלמית היה תפקיד נכבד, אבל צריך לזכור שהייתה גאות עולמית גם לפני 20 שנה.

רם בלינקוב: הקפיצה הגדולה של המשק נבעה מזה שנעשו פה רפורמות מבניות.

רם בלינקוב: כשאתה מרים טלפון לחו"ל אתה משלם גרושים.

רם בלינקוב: בעתיד תהיה תחרות בתוך הנמלים כי יהיו עוד רציפים.

רם בלינקוב: זה מאפשר לייצוא להיות רווחי יותר.

רם בלינקוב: מי שחושב שהשינויים המקרו כלכליים הגלובאליים שגורמים לשינוי במחיר היחסי של המטבע הישראלי לעומת המטבע הזר לא משפיעים עלינו הוא מטעה.

רם בלינקוב: מי שחושב שאפשר יהיה להגיע למצב שבו הרווחיות תישאר אותו דבר גם מטעה.

רם בלינקוב: הצעדים שנקטנו היו בתחום של לסייע ליצואנים להתאים את עצמם לנסיבות המשתנות.

רם בלינקוב: אנחנו נותנים 30 מיליון שקל למכון הייצוא על מנת לסייע ליצואנים.

רם בלינקוב: אנחנו הגדלנו את קרן היצואן הבודד ב70 מיליון שקל.

רם בלינקוב: החשב הכללי נקט בשורת פעולות להסרת חסמים של שימוש בקרן.

רם בלינקוב: ה70 מיליון שקל ממנפים כסף בנקאי שעליו יש ערבות חלקית של המדינה, על מנת שניתן יהיה להגיע לקרן בהיקף של 400-500 מיליון שקל.

רם בלינקוב: הגדלנו ב15 את מספר הנספחים המסחריים שחלקם עובדים מקומיים.

רם בלינקוב: העמדנו קרן של 4 מיליון שקל על מנת לתת הדרכה ליצואנים קטנים שלא יודעים איך להתמודד עם נושא של הגנות מט"ח.

סטס מיסז'ניקוב: אתם לא מספקים הגנת מט"ח?

רם בלינקוב: ברור שלא.

שרגא ברוש: שמענו את מנכ"ל האוצר שהסביר את הבעיות.

שרגא ברוש: לא שמעתי ממנכ"ל האוצר מה הוא ארגז הכלים.

שרגא ברוש: ארגז הכלים הוא 30 מיליון שקל למכון הייצוא.

שרגא ברוש: אני חשבתי ש30 מיליון שקל למכון הייצוא זה מספיק על מנת לעזור ליצואנים.

שרגא ברוש: כל היצואנים האלה יחד מייצאים 5% של הייצוא.

שרגא ברוש: ביקשנו לסייע ליצואנים קטנים ובינוניים על מנת לדחוף אותם לארצות אחרות, כמו סין, הודו, יפן.

שרגא ברוש: הקימו קרן.

שרגא ברוש: הממשלה תשקיע 70 מיליון שקל, הבנקים ימנפו את זה.

שרגא ברוש: הכסף ניתן בלי השתתפות בסיכון.

שרגא ברוש: יש כבר קרן כזאת של 15 מיליון שקל שגם בה לא השתמשו בשנתיים האחרונות.

שרגא ברוש: אין אף ייצואן אחד במדינת ישראל שצריך לקחת הלוואה בבנק עם העזרה של הממשלה.

שרגא ברוש: לא היה צריך את זה בקרן של ה15 מיליון.

שרגא ברוש: באתי לאוצר וביקשתי מהאוצר להשתתף בסיכון.

שרגא ברוש: הצעתי שילך אותו ייצואן קטן לאותה מדינת יעד.

שרגא ברוש: אם הוא יצליח הוא יחזיר תמלוגים כמו אצל המדען הראשי.

שרגא ברוש: אם הוא ייכשל, המדינה תשתתף איתו בסיכון.

שרגא ברוש: הצעתי שהמדינה תשתתף בסיכון בסך של 70 מיליון שקל.

שרגא ברוש: אם כולם ייכשלו ילכו ה70 מיליון.

שרגא ברוש: אם כולם יצליחו יחזרו ה70 מיליון פלוס.

שרגא ברוש: האוצר שלל את ההצעה הזאת.

שרגא ברוש: ביקשתי שיוותרו על הריבית לבנקים.

שרגא ברוש: ביקשתי שיפקידו את הכסף בלי ריבית.

שרגא ברוש: הבנקים יוכלו להוריד את הריבית ליצואנים.

שרגא ברוש: גם לזה לא הסכימו.

שרגא ברוש: האוצר הסכים להלוואה גבוהה בבנקים.

שרגא ברוש: היצואנים לא צריכים את זה.

שרגא ברוש: יש 4 מיליון שקל לעזרה בהדרכה.

שרגא ברוש: ייקחו יועצים שילמדו איך עושים הגנות.

שרגא ברוש: זאת העזרה שמדינת ישראל החליטה להגיש לייצוא הישראלי שהולך להפסיד השנה 5 מיליארד דולר.

שרגא ברוש: 30,40 אלף עובדים ייפלטו או לא ייקלטו.

שרגא ברוש: מספרים פה סיפורים.

שרגא ברוש: עכשיו נדבר על הצמיחה.

שרגא ברוש: הצמיחה ב4 השנים האחרונות באה מ40% גידול בייצוא.

שרגא ברוש: הגידול בייצוא בא מהאצה עולמית ומעבודה של היצואנים.

שרגא ברוש: כשיש האטה זה בגלל המשבר העולמי, כשיש האצה זה בגלל הממשלות.

שרגא ברוש: ב-3 השנים שאני נשיא התאחדות התעשיינים החלפתי 4 שרי אוצר.

שרגא ברוש: מי מהם היה אחראי לצמיחה?

שרגא ברוש: מי מהם הספיק לעשות צמיחה?

שרגא ברוש: היום יש אוצר.

שרגא ברוש: יש האטה עולמית.

שרגא ברוש: העלויות של התעשייה גדלו בשנתיים האחרונות ב55%.

שרגא ברוש: המזון זה חלק מהעניין הזה.

שרגא ברוש: האנרגיה גדלה ב57%.

שרגא ברוש: התמורות של הייצוא ירדו ב28%.

שרגא ברוש: ביקשתי מהאוצר להקפיא את היוזמות שבבסיסן העלאת העלויות לתעשייה.

שרגא ברוש: ביקשתי להקפיא אותן לשנה.

שרגא ברוש: אם היה טוב הסידור של הארנונה לתעשייה מיום שקמה ישראל, זה יהיה טוב עוד שנה.

שרגא ברוש: רוצים להגדיל את הבלו על המזות פי 35 כדי לעודד שימוש בגז טבעי.

שרגא ברוש: איפה הגז הטבעי?

שרגא ברוש: עוד לא גמרו לקנות אותו.

שרגא ברוש: עושים רפורמה בנמלים.

שרגא ברוש: מי מינה את הוועדה?

שרגא ברוש: אלוהים מינה את הוועדה?

שרגא ברוש: האוצר מינה את הוועדה.

שרגא ברוש: שיקפיא את הוועדה ויגיד שיהיה שינוי בתעריפים בנמלים שמבוססים על העלאת המחירים ליצואנים והורדת המחיר לייבוא עוד שנה.

שרגא ברוש: נתחיל בזה בעוד שנה.

שרגא ברוש: זה הזמן להתכנס כולנו יחד ולראות איך ממשיכים את הצמיחה.

שרגא ברוש: אז מה אם הצמיחה אצלנו היא 3% וזה יותר ממדינות אחרות?

שרגא ברוש: גם כשהיינו 5.5% היינו במצב יותר טוב ממדינות אחרות.

שרגא ברוש: אני רוצה להמשיך להיות יותר טוב ממדינות אחרות.

שרגא ברוש: מתי נעשה דיון רציני של הממשלה עם הסקטור העסקי ב-3 החודשים האחרונים?

שרגא ברוש: אולי יש רעיון אחד קטן שאולי ממנו אפשר להגיד שהייצוא עכשיו בבעיה וייקח עוד שנה או שנתיים עד שהוא יתאושש.

שרגא ברוש: מחר עוברים להודו, מחר עוזבים את אמריקה.

שרגא ברוש: אולי בינתיים נעודד בנייה, נעודד פרויקטים של תשתית.

שרגא ברוש: זה לא עולה כסף.

שרגא ברוש: מה ביקשנו?

שרגא ברוש: נשיא התאחדות התעשיינים לא הולך לפתור בעיה ל10% של היצואנים.

שרגא ברוש: הוא צריך לפתור בעיה ל90% מהיצואנים.

שרגא ברוש: אין כסף לאוצר.

שרגא ברוש: בואו נראה מה אפשר לעשות בלי כסף.

שרגא ברוש: אנחנו משלמים היטל מלחמה בנמל.

שרגא ברוש: חברת הביטוח ענבל תוציא פוליסה וירטואלית שאם תפגע אוניה בנמלי ישראל היא תשלם.

שרגא ברוש: 60 שנה לא נפגעה אוניה.

שרגא ברוש: אני מקווה שלא תפגע עוד 60 שנה.

שרגא ברוש: אם תפגע, תשלם מדינת ישראל.

שרגא ברוש: אנחנו נפסיק לשלם את היטל המלחמה.

שלי יחימוביץ': כמה כסף זה?

שרגא ברוש: זה עשרות מיליונים.

שרגא ברוש: זה לא כסף למדינה.

שרגא ברוש: לנו זה כסף.

שרגא ברוש: היטל צפיפות בנמל.

שרגא ברוש: בגללנו יש צפיפות בנמל?

שרגא ברוש: שיחליטו שחצי שנה חני תשלם את היטל הצפיפות.

שרגא ברוש: זה לא עולה לתקציב המדינה גרוש.

שרגא ברוש: הקפאת העלויות לא עולה גרוש.

שרגא ברוש: פחת מואץ זה צעד נכון וכיוון נכון.

שרגא ברוש: חבל שזה 50% ולא 100% כמו שהיה ב2006.

שרגא ברוש: יותר טוב 50% מאשר 20% בדרך כלל.

שרגא ברוש: ב2008 זה לא יפגע בהכנסות המדינה.

שרגא ברוש: ב2009, כשהציוד יגיע ושם יהיה הפחת, ייקחו אנשים לעבודה.

שרגא ברוש: ההכנסות לא ירדו כפי שהן לא ירדו מהורדת מס.

שרגא ברוש: בתקופה הזאת צריך לעודד את הצריכה, צריך להזיז את הגלגלים של המשק, צריך להשקיע בתשתית, צריך להשקיע בתיירות.

שרגא ברוש: תראו מה 2 מיליון תיירים נוספים יעשו פה בשוק.

שרגא ברוש: במזנון, במונית, במסעדה.

שרגא ברוש: זה כסף קטן.

שרגא ברוש: עוד 100 מיליון.

שרגא ברוש: זה לא הכל כסף גדול.

שרגא ברוש: זה בעיקר אהבה, שכל וקצת רחמים.

שרגא ברוש: צריך לשבת עם האנשים שכואב להם ולהגיד מה אפשר לעשות יותר טוב.

שרגא ברוש: לא כל השכל נמצא באוצר.

גבריאל מימון: אנחנו לא תומכים בסבסוד ישיר של התעשייה כדי לסייע לה להתמודד עם הקשיים, אנחנו כן חייבים לרתום יותר כלים כדי שייסעו לה.

ראובן ריבלין: האם הכלים שהוא מדבר עליהם מקובלים עליכם?

גבריאל מימון: כן.

גבריאל מימון: זה נעשה יחד ובתיאום מלא עם משרד האוצר.

ראובן ריבלין: יש פה הקפאה של תהליך.

ראובן ריבלין: יכול להיות שיותר טוב שיתנו כסף מאשר יקפיאו.

גבריאל מימון: המטרה של הכלים היא לאפשר להתמודד עם מצבים קשים בעתיד.

גבריאל מימון: במגבלת המקורות הותוותה תכנית.

גבריאל מימון: יש קהל יעד שהוגדר בתכנית .

גבריאל מימון: קהל היעד הוא יצואנים שמחזור עסקיהם הוא עד 10 מיליון דולר.

גבריאל מימון: גם לזה הסכים שרגא.

גבריאל מימון: שרגא אומר שיש 80% יצואנים שהם קצת יותר גדולים ואין להם מענה בכלים האלה.

גבריאל מימון: אין להם אפשרות לקבל איזה שהוא פתרון.

גבריאל מימון: כשאתה מוגבל במקורות אתה צריך לראות למי אתה מסייע.

גבריאל מימון: אתה קודם כל מסייע לחלשים יותר, לאלה שקשה להם יותר, לאלה שמוגבלים ביכולת לשפר את כושר התחרות שלהם.

גבריאל מימון: התחלנו באותו פלח שקשה לו.

סטס מיסז'ניקוב: מצד אחד אתם מורידים את תכנית החונכות לעסקים קטנים ובינוניים, מצד שני אתם אומרים שהיצואנים הקטנים זקוקים להדרכה והגנה.

רם בלינקוב: הנציג שלהם ביקש.

רן טוטנאוור: אני דור שלישי למשפחת תעשיינים שהגיע לעיר ב1925.

רן טוטנאוור: יש לנו מפעל גדול מאוד בבית שמש.

רן טוטנאוור: אנחנו מעסיקים כ330 עובדים ועוד אלפי ספקי משנה בכל רחבי ישראל.

רן טוטנאוור: אנחנו מייצאים כ95% מהתוצרת שלנו.

רן טוטנאוור: אנחנו מייצרים ציוד רפואי.

רן טוטנאוור: אנחנו מייצרים את אותם מכשירים שמונעים את התפתחות המחלות הנגיפיות.

רן טוטנאוור: אנחנו מייצרים מכשירי עיקור.

רן טוטנאוור: אנחנו בין שלושת הידועים ביותר בעולם בתחום של עיקור רפואי.

רן טוטנאוור: אני רוצה להוריד את הדיון הזה לרמת המפעל הפשוט.

רן טוטנאוור: מה אני צריך לעשות כאשר בתוך שנה וחצי 25% מהתקבולים של החברה עפים דרך החלון?

רן טוטנאוור: בין 4.45, שזה שער הדולר שהיה ב2006, ל3.5 השנה 25% נעלמו לי, אבדו לי, כאשר ההוצאות שלי הן ברמה של 2007 ושער הדולר הוא ברמה של 1996.

רן טוטנאוור: מה עושים?

רן טוטנאוור: לא קולטים עובדים.

רן טוטנאוור: כל מי שעוזב לא מוחלף.

רן טוטנאוור: את כל הקבלנים הישראלים שלי אני מחליף במזרח.

רן טוטנאוור: כתוצאה מכך כל ספקי המשנה שלי מפטרים.

רן טוטנאוור: שמעתי שקבלני המשנה שלי סוגרים ומשכירים את המבנים שלהם בדרום תל אביב ובבית שמש לפיליפינים ולעובדים זרים.

רן טוטנאוור: מחפשים חברות ומפעלים בחו"ל כדי לקנות אותם.

רן טוטנאוור: אם תכפילו 60 מיליון דולר ייצוא כפול 4.45 ו-60 מיליון דולר ייצוא כפול 3.5 תראו שהפסדתי 40 עד 50 מיליון שקל.

רן טוטנאוור: רמי אומר שהוא הציע למכון הייצוא 30 מיליון שקל.

רן טוטנאוור: רק חברת טוטנאוור הפסידה בתקבולים 50 מיליון שקל.

רן טוטנאוור: כל מדינת ישראל צריכה להסתפק ב30 מיליון שקל.

רן טוטנאוור: אני הייתי חבר בוועדת ארצי.

רן טוטנאוור: הממשלה מינתה אותה.

רן טוטנאוור: ישבנו ביולי.

רן טוטנאוור: ביולי נתנו את המסקנות שלנו.

רן טוטנאוור: לפני שנה.

רן טוטנאוור: מה עשה האוצר?

רן טוטנאוור: בנובמבר הממשלה אישרה את זה.

רן טוטנאוור: לקחו את ההמלצות ותייקו את זה בתיוק מגרסה.

רן טוטנאוור: המפעלים לא מטומטמים.

רן טוטנאוור: הם מבינים את הלך הרוח והם עפים מפה.

רן טוטנאוור: אנחנו אחראים ל450 אלף עובדים.

רן טוטנאוור: זה לא רק 450 אלף העובדים הישירים.

רן טוטנאוור: יש מאחורינו מיליון איש בתחבורה, במכבסה, בהסעדה, בהובלה, בבנקים.

רן טוטנאוור: אני מייצג 200 מפעלים במרחב ירושלים.

רן טוטנאוור: המפעלים האלה אינם כבר, או בתהליכים שאינם כבר.

רן טוטנאוור: מה שעשתה חברת טוטנאוור עם ספקים ב5 מיליון דולר, אני בשנה אחת הוצאתי למזרח.

רן טוטנאוור: אתם יודעים כמה ספקים, כמה אנשים לא עובדים היום?

רן טוטנאוור: מדברים גבוהה ולא נעשה כלום בשטח.

רן טוטנאוור: אנחנו לא פעלנו לפני שנה ואנחנו לא פועלים היום.

רן טוטנאוור: אם אתם רוצים לראות קומץ של תעשייה שנשארת כאן תפעלו אתמול, לא היום.

רן טוטנאוור: מטילים עלינו כל מיני עונשים, כמו מיסי רציף, ארנונות.

רן טוטנאוור: גם את הפחת המואץ שמבקשים רוצים לעשות את זה רק מהיום.

רן טוטנאוור: למה לתת לי עונש כשקניתי את הציוד בתחילת שנה?

רן טוטנאוור: תנו לי את זה מינואר.

רן טוטנאוור: ועדת הכספים נמצאת כאן כדי לעקוף את מי שלא עושה.

רן טוטנאוור: שנה מוועדת ארצי שום דבר לא נעשה.

רן טוטנאוור: נתנו צ'אנס.

רן טוטנאוור: הכל פוליטיקה, הכל מתמסמס.

רן טוטנאוור: אם נותנים לנו את הסיגנל שלא רוצים תעשייה אז בואו לא נשב פה בכלל.

רן טוטנאוור: כולנו נעזוב ומה שעוד נשאר לא יישאר.

רן טוטנאוור: במשך שנים יש מחירון חברה שעליו אנחנו נותנים הנחות.

רן טוטנאוור: אני הפסקתי לתת הנחות בגלל הקיצוץ של ה25% בתקבולים, בגלל שנענשתי ב25%.

רן טוטנאוור: אני הפסקתי לתת הנחות על מחירון החברה.

רן טוטנאוור: אני לא יכול להתמודד עם מכרזים בינלאומיים, עם היריבים שלי מארצות הברית ומהמזרח.

רן טוטנאוור: אני מפסיד עסקאות על עסקאות.

רן טוטנאוור: זה מה שקורה לנו היום בשטח.

אלי גונן: אני מדבר בשם ענף התיירות.

אלי גונן: אם סופרים תפוסה, אז המצב הוא לא רע.

אלי גונן: אם רואים מה המשמעות של ההכנסה בתפוסה הזאת, אז בשבילנו זו תפוסה גבוהה עם מחיר נמוך.

אלי גונן: אני יכול לדבר על הצד של ריסון ההוצאות שאפשר היה לעשות אותו.

אלי גונן: מעולם לא אמרנו "לא" לראש אגף תקציבים ולשום גורם באוצר לגבי כך שיבואו וישתתפו איתנו ברווחיות, לגבי כך שיבואו ויבדקו לנו את הרווחיות.

אלי גונן: אנחנו שורדי המשברים.

אלי גונן: עברנו את כל בעיות המצוקה הבטחונית, עברנו את כל המלחמות.

אלי גונן: איך שהוא התחלנו לעשות את מה שאנחנו צריכים לעשות.

אלי גונן: לנו בתיירות יש לטוב ולרע.

אלי גונן: אין לנו אפשרות לקחת את הפעילות שלנו ולהעביר אותה למקום אחר.

אלי גונן: התחלנו להתמודד עם הבעיה הקשה הזאת של שער המטבע, האטת הצמיחה.

אלי גונן: באה הממשלה ולקחה חברה גדולה מאוד שעשתה פעילות.

אלי גונן: באה החברה הזאת ואמרה שאין בעיה להגדיל את התיירות במדינת ישראל, הכל זה עניין של תדמית.

אלי גונן: אנחנו רואים שלמרות ההאטה שיש בעולם, ולמרות שבשוליים אולי התיירות העולמית נפגעת, עדיין בשנה הבאה 900 מיליון תיירים הולכים לטייל בעולם.

אלי גונן: 100 אלף תיירים זה 4000 מקומות עבודה.

אלי גונן: האם למדינת ישראל יש את היכולת לעבור מ2.5, מ2.6, מ2.7 ל4,5 מיליון?

אלי גונן: המפתח לכל הסידור הזה הוא שיווק נכון של מדינת ישראל.

אלי גונן: אי אפשר לקחת לראש אגף התקציבים את ההבנה ואת הידע בשיווק.

אלי גונן: הייתי בטוח שזה יעזור לנו מאוד.

אלי גונן: אם נשקיע נכון בשיווק התיירות אנחנו תוך שנתיים שלוש נגיע לסדרי גודל של 3.5, 4 מיליון תיירים.

אלי גונן: תראו את המקדם של התעסוקה.

אלי גונן: באים ואומרים לנו שאנחנו לא רוצים להיות שותפים לרווחים.

אלי גונן: המשמעות של השחיקה שיש לנו בשער הדולר אומרת שאנחנו צריכים לבוא ולהעלות את המחיר.

אלי גונן: גם ככה אנחנו מדינה יקרה.

אלי גונן: אין בעיה להעלות מחיר.

אלי גונן: אנחנו באוכלוסייה נתונה כל הזמן.

אלי גונן: אותה אוכלוסייה של יהודים שבאים או אותה אוכלוסייה של מוסדות לאומיים תמשיך לבוא.

אלי גונן: באנו לאוצר ולמשרד התיירות עם תכנית.

אלי גונן: ביקשנו ללכת על יעד שהוא יורו.

אלי גונן: אמרנו שאנחנו מדברים על סדר גודל של 15 מיליון דולר.

אלי גונן: עשינו פעולה נקודתית.

אלי גונן: זה הוכח בארצות הברית.

אלי גונן: אנחנו מדברים על סדר גודל של 60,70 מיליון דולר שיווק תדמיתי.

אלי גונן: כל המדינות עושות את זה.

אלי גונן: למדינה כמו צרפת, שהיא מספר 2 באירופה, ירד אחוז בכניסת התיירים.

אלי גונן: היא הקימה ועדה איך להגדיל את זה.

אלי גונן: אם רוצים להיות תכליתיים מוכרחים לראות שהדברים יתבצעו.

אלי גונן: אנחנו בממוצע שנתי של 60%.

אלי גונן: יש לנו עוד 40% למלא.

אלי גונן: התיירות העולמית עומדת על 77% ו78%.

אלי גונן: בתחום התיירות אנחנו יכולים לתת לעמיתנו מתחום המזון, מתחום המסחר.

אלי גונן: אנחנו יכולים להיות מנוף אמיתי.

אלי גונן: כל השאלה היא אם יוצאים לדרך.

בנצי דיאמנט: החברות שלנו היו בפשיטת רגל.

בנצי דיאמנט: אנחנו הרמנו אותן מאשפתות.

בנצי דיאמנט: עשינו מהן חברות ציבוריות שמייצרות מעל 40 מיליון דולר לרחבי העולם.

בנצי דיאמנט: יש לנו חברות באנגליה, בארצות הברית ובסין.

בנצי דיאמנט: אני מייצג קבוצת חברות של היי-טק, קבוצת חברות שמביאה הרבה דולרים למדינה.

בנצי דיאמנט: לנו יש פרוספריטי.

בנצי דיאמנט: אין משחתת בעולם, אין אנייה בעולם שאין בה ציוד שלי.

בנצי דיאמנט: אין מטוס קרבי בעולם שטס בלי הציוד שלי, כולל היורופייטר .

בנצי דיאמנט: אנחנו חדרנו כמעט לכל תעשייה בעולם.

בנצי דיאמנט: הבעיה היא שכל הזמן אני מקבל פרפרים בבטן.

בנצי דיאמנט: לא כדאי לי למכור כי אני מפסיד כסף.

בנצי דיאמנט: אני מתחרה בענקים.

בנצי דיאמנט: אני מתחרה בחברות שהן פי 100 יותר גדולות ממני.

בנצי דיאמנט: הדבר היחידי שיש לנו פה בארץ זה שכל וידע.

בנצי דיאמנט: את הידע הזה לא נוכל לנצל, נצטרך להעביר אותו למזרח.

בנצי דיאמנט: אנחנו לא רוצים לעבור למזרח.

בנצי דיאמנט: אני דור שני לניצולי שואה.

בנצי דיאמנט: המדינה הזאת חשובה לי.

בנצי דיאמנט: יש לי הרגשה שיש פה התנכרות בלתי מובנת מצד האוצר ומצד הנגיד לתעשייה הזאת.

בנצי דיאמנט: היום אנחנו עדיין לא מפטרים.

בנצי דיאמנט: אני נמצא בשלב ביניים.

בנצי דיאמנט: אני לא יכול לפטר חצי בן אדם.

בנצי דיאמנט: אני לא יכול לפטר שלושת רבעי בן אדם.

בנצי דיאמנט: ברגע שנעביר את כל התעשייה לסין לא תהיה פה יותר תעשייה.

בנצי דיאמנט: אני חברה ציבורית.

בנצי דיאמנט: אנחנו הרווחנו כסף.

בנצי דיאמנט: החברה עדיין נמצאת מעל המים, אבל ככל שהדולר יורד לא כדאי לי לייצר, לא כדאי לי לעשות שום דבר בארץ.

בנצי דיאמנט: אם אני עובר לסין אני פוגע בתעשייה פה.

בנצי דיאמנט: מסביבי מסתובבים קרוב ל100 מפעלים שנותנים לי שירות.

בנצי דיאמנט: אני לא אגיד שכולם יפלו, אבל רובם כבר מתחילים ליפול.

בנצי דיאמנט: 2 פשטו את הרגל.

בנצי דיאמנט: זה תהליך.

בנצי דיאמנט: אתם תראו את התהליך הזה הולך וגדל בשנים הקרובות.

בנצי דיאמנט: שנתיים, שלוש במצב הקיים הזה ואין תעשייה אלקטרונית ברמה שאתם רוצים לראות.

בנצי דיאמנט: זאת סכנת נפשות מה שעושה הנגיד.

בנצי דיאמנט: אני מציע להקפיא את הדולר.

בנצי דיאמנט: אני יודע שזאת בעיה, אבל זה אפשרי.

בנצי דיאמנט: אנחנו לא רוצים שהדולר יתנדנד.

בנצי דיאמנט: אני קונה במחיר מסוים ביום מסוים ומוכר בסוף החודש במחיר הרבה יותר נמוך.

בנצי דיאמנט: תנו לי דולר ב-3, אני יודע לחיות איתו.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מכיר את הדרך להקפיא את הדולר.

בנצי דיאמנט: עשו את זה כבר בעבר.

בנצי דיאמנט: לא קרה שום דבר לתקציב המדינה.

ראובן ריבלין: איזה אלטרנטיבות יש לבקשה שלך?

בנצי דיאמנט: לחברות מהסוג שלי הקטנת הפחת לא תתרום שום דבר.

בנצי דיאמנט: אני לא אשקיע על מנת להפסיד כסף.

בנצי דיאמנט: זה יופיע לי בספרים בתור הפסד.

בנצי דיאמנט: אלישע ינאי?

בנצי דיאמנט: הייתי רוצה לתת לכולם מבט טיפה שונה.

בנצי דיאמנט: אין ספק שהדולר נחלש בעולם.

בנצי דיאמנט: השאלה היא למה אנחנו נחלשנו יותר מהממוצע.

בנצי דיאמנט: אפשר לדבר על מספרים, אפשר לדבר על תקופות.

בנצי דיאמנט: אנחנו התחזקנו כמעט כפול מהממוצע העולמי.

בנצי דיאמנט: זאת עובדה.

בנצי דיאמנט: תשאלו איך זה קרה.

בנצי דיאמנט: זאת בעיה מספר אחת.

בנצי דיאמנט: לו היינו מתחזקים כמו ממוצע המטבעות העולמי לא היינו יושבים ומדברים איתכם.

בנצי דיאמנט: כשאני מדבר על 20 מיליארד דולר, אז אני במוטורולה רק 1.1% מתוכם.

בנצי דיאמנט: תשאלו את עצמכם ככלכלנים איך זה קרה.

בנצי דיאמנט: אגב, זה ימשיך לקרות, בין אם תחליטו ימינה, בין אם תחליטו שמאלה.

בנצי דיאמנט: יש לנו מדינה שהיא 0.2% מכל העולם.

בנצי דיאמנט: זה כלום.

בנצי דיאמנט: בהיי-טק אנחנו 20 מיליארד.

בנצי דיאמנט: ההיי-טק העולמי הוא 4 טריליון.

בנצי דיאמנט: אנחנו 0.5%.

בנצי דיאמנט: זה גם הייצוא העיקרי התעשייתי.

בנצי דיאמנט: מתוך 40 אנחנו 20.

בנצי דיאמנט: אנחנו הגורם לתיסוף.

בנצי דיאמנט: אנחנו הנענשים המרכזיים ממנו.

בנצי דיאמנט: זאת תהיה טיפשות שנקטן.

בנצי דיאמנט: אנחנו לא נקטן.

בנצי דיאמנט: יש לנו 8000 בוגרים בשנה.

בנצי דיאמנט: הרבה מאוד אנשים סביב השולחן הזה דאגו לזה לפני 15 שנה, כולל נשיא אוניברסיטה ששילש את מספר הסטודנטים.

בנצי דיאמנט: זה ישנו.

בנצי דיאמנט: אני לא מהלך עליכם אימים שהם ירדו לארצות הברית.

בנצי דיאמנט: התל"ג הוא 200 מיליארד.

בנצי דיאמנט: זה מספר בלתי רגיל.

בנצי דיאמנט: זאת בריכה.

בנצי דיאמנט: אנחנו בהיי-טק מזרימים 20 מיליארד דולר בשנה האחרונה.

בנצי דיאמנט: זה בשיפוע של 15%.

בנצי דיאמנט: אני רוצה, מקווה ומאמין שזה לא ייעצר.

גיורא ברוש: ברבעון הזה נשחקתם ב5%.

אלישע ינאי: אני מקווה ורוצה שזה לא ייעצר.

אלישע ינאי: יש צינור של שאר הייצוא.

אלישע ינאי: הוא 20 מיליארד דולר.

אלישע ינאי: אני לא מדבר על התיירות ועל כל השאר.

אלישע ינאי: מכרנו חברות בשנה האחרונה ב20 מיליארד.

אלישע ינאי: כמה זה נתן למדינה אני לא יודע, רק שמעתי שוורטהיימר ישלם מיליארד מס.

אלישע ינאי: 17 מיליארד דולר הלוואות שאמורות היו להיפרע, נפרעו כשהדולר ירד מ4.8.

אלישע ינאי: אפילו פישמן לא חשב שזה ירד מתחת ל-4.

אלישע ינאי: חיסלו את ההלוואות.

אלישע ינאי: אין יותר.

אלישע ינאי: הצינור שמוריק לא קיים.

אלישע ינאי: הנגיד הבין את זה.

אלישע ינאי: הוא מסביר לנו שיהיה לנו צינור הורקה.

אלישע ינאי: זה קניית הדולרים שלו.

אלישע ינאי: זה 10 מיליארד בשנתיים.

אלישע ינאי: מה קרה לחוב הלאומי?

אלישע ינאי: יש לנו 100 מיליארד דולר בשקלים, שזה הפנסיות שלנו, ו- 30 מיליארד בדולרים.

אלישע ינאי: צריך להפסיק לקחת את זה.

אלישע ינאי: יש לנו עודף של 28 מיליארד בתוך הקופה.

אלישע ינאי: אנחנו מדינת אימים חזקה.

אלישע ינאי: אנחנו הצינור שגורם לתיסוף.

אלישע ינאי: כל השאר זה ברברנות.

אלישע ינאי: אנחנו נמשיך להזרים.

אלישע ינאי: השקל מתווסף כי לא מקזזים אותו.

אלישע ינאי: צריך להוריד את הבריכה.

אלישע ינאי: הנגיד הבין את זה.

אלישע ינאי: יש הרבה יפי נפש שאומרים למה הוא מתערב.

אלישע ינאי: אם לא יוריקו את הבריכה אנחנו נמשיך לצמוח.

אלישע ינאי: המנוע העיקרי זה כוח האדם.

אלישע ינאי: אנחנו גדלים ב15% ואנחנו נמשיך.

אלישע ינאי: כל הייצוא שלנו הוא 40 מיליארד.

אלישע ינאי: 30% הולך לממוצע העולמי.

אלישע ינאי: ננטרל אותו.

אלישע ינאי: נשארנו ב26 מיליארד.

אלישע ינאי: 40% אנחנו מייבאים חומרי גלם.

אלישע ינאי: נשארנו ב15.8.

אלישע ינאי: 3.8 זה נטרול הרווח.

אלישע ינאי: נשארנו עם 12 מיליארד.

אלישע ינאי: הבעיה היא מיליארד.

אלישע ינאי: זאת הבעיה.

אלישע ינאי: 8000 איש באים בשנה .

אלישע ינאי: אסור לנו לא לקלוט אותם.

אלישע ינאי: לפי הלך הרוח לא נקלוט אותם.

אלישע ינאי: כל אחד מה8000 נותן לנו מיליון כסניור.

אלישע ינאי: כג'וניור הוא נותן לנו 300 אלף.

אלישע ינאי: 8000 כפול 300 אלף זה 2.4 מיליארד.

אלישע ינאי: 20 יגדל ל22 גם אם לא תעשו כלום.

אלישע ינאי: אני רק רוצה לוודא שהם יועסקו.

אלישע ינאי: שמעתם פה את כל ההצעות.

אלישע ינאי: הבעיה היא מיליארד, לא 30 מיליון שקל לסייע לקטנים.

יעקב ליצמן: אני עם התעשיינים.

יעקב ליצמן: אני אתמוך בכל הדברים.

יעקב ליצמן: אני לא כלכלן.

יעקב ליצמן: אני למדתי בישיבה.

יעקב ליצמן: אני פוליטיקאי.

יעקב ליצמן: רק פוליטיקאי לא מבין בכלכלה.

יעקב ליצמן: הכלכלה שיש לי זה במכולת, ברחוב.

יעקב ליצמן: הדולר ירד דרסטית.

יעקב ליצמן: מ4.5 עד 3.5.

יעקב ליצמן: המחירים לא ירדו.

יעקב ליצמן: המחיר היום לאוכל ברחוב זה 4 שקל.

יעקב ליצמן: לא ירד שום דבר ברחוב.

יעקב ליצמן: כשהורידו את המע"מ מ17% ל15% לא ראיתי שאגד הוריד את המחיר באוטובוס.

יעקב ליצמן: אמרו לי שצריך להעלות מחירים.

יעקב ליצמן: זה בלוף.

יעקב ליצמן: אם אתה מוריד אחוז וחצי ממע"מ צריך לראות את זה במכולת, צריך לראות את זה במחיר הכרטיס באוטובוס.

יעקב ליצמן: הדולר היום ברחוב הוא 4 שקלים.

יעקב ליצמן: מי שנפגע באמת זה התעשיינים.

יעקב ליצמן: אני רוצה להגן על התעשיינים.

יעקב ליצמן: בלי הרווחיות של התעשיינים אין כלכלה, אין צמיחה.

יעקב ליצמן: אני מצפה מהם שיורידו מחירים.

יעקב ליצמן: אני מדבר על מזון ועל כל מה שמגיע לארץ.

יעקב ליצמן: נאמר פה שלא יהיה קיצוץ בתקציב בעקבות הירידה בהכנסות.

יעקב ליצמן: מה עם הקיצוץ שמביאים בעוד שבוע או שבועיים?

יעקב ליצמן: אני דורש שיורידו מחירים בעקבות הורדת הדולר.

יעקב ליצמן: הנגיד עשה נכון.

יעקב ליצמן: לדעתי צריך להגביר את הרכישות.

יעקב ליצמן: הקצבאות של הזקנה עלו ב21 שקל מאז תחילת הקדנציה.

יעקב ליצמן: אלה כל ההישגים של הגמלאים.

יעקב ליצמן: האם אדוני מבין מה זה 21 שקל?

יעקב ליצמן: האם זה הפיצוי הנכון שצריך לתת לקצבאות זקנה?

יעקב ליצמן: איך אנשים יכולים לחיות כשהדולר אצלם הוא 4 שקל ואין להם שום פיצוי על אורז.

יעקב ליצמן: על הלחם שהיה בנובמבר, שאלי ישי הבטיח שיהיה פיצוי, נותנים עכשיו פיצוי.

יעקב ליצמן: איפה הירידה בדולר?

יצחק בן ישראל: השאלה המרכזית שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו זה מה עושים.

יצחק בן ישראל: זה ברור שהייצוא נפגע.

יצחק בן ישראל: הייצוא נפגע בגלל הנטייה של תעשיות מסוימות בארץ לעשות עסקאות בדולרים.

יצחק בן ישראל: תמיד רצינו דולרים כי לדולר היה כיוון אחד.

יצחק בן ישראל: הדולר הולך להיחלש.

יצחק בן ישראל: זה לא עניין רגעי.

יצחק בן ישראל: זה לא עניין שהולך להיגמר לנו בעוד שבועיים או בעוד חודשיים.

יצחק בן ישראל: הבעיה האמיתית היא מה הצעדים המעשיים.

יצחק בן ישראל: אני שמעתי שהייתה ועדה שארצי עמד בראשה ושהממשלה קיבלה את המלצותיה.

יצחק בן ישראל: אני הייתי רוצה לעשות על זה דיון.

יצחק בן ישראל: אני רוצה שהאוצר יגיד מה ההמלצות, מה אנחנו עושים ומה אנחנו לא עושים.

יצחק בן ישראל: מכל הדברים שעלו פה הדבר היחידי זה הפחת המואץ.

יצחק בן ישראל: יש רשימה גדולה של הצעות.

יצחק בן ישראל: אני מבקש שהאוצר יתייחס לאותה ועדה שהממשלה אישרה את המלצותיה.

יצחק בן ישראל: זה עניין ממשלתי.

יצחק בן ישראל: אנחנו צריכים לעשות את הדיון הזה יותר תכליתי.

יצחק בן ישראל: צריך לעשות רשימה של צעדים ולשמוע את התייחסות האוצר, כי אחרת זה יהיה מועדון ויכוחים.

ראובן ריבלין: השאלה אם האוצר מסכים שהפחת המואץ יחול רטרואקטיבית מ-1 בינואר.

סטס מיסז'ניקוב: הפחת המואץ שמשרד האוצר הוביל עכשיו לתיקונו זה פרי יוזמה של ועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא פסול לקחת איזה שהוא חלק נוסף ממה שמציעה ועדת הכספים, ממה שמציעה והתאחדות התעשיינים.

סטס מיסז'ניקוב: אולי תגלו שגם בזה יש איזה שהוא רעיון טוב כדי לעודד את היצוא, כדי להתמודד עם הסכנות.

יצחק בן ישראל: צריך שהאוצר יגיד למה כן ולמה לא.

אמנון כהן: אני מצטרף לבקשה של התעשיינים.

אמנון כהן: אני חושב שכל נושא התעשיינים זה מנוע הצמיחה של המשק.

אמנון כהן: גם כל המועסקים שם.

אמנון כהן: אני מצטרף לזה שאנחנו כוועדה מצטרפים למסמך שהוכן.

אמנון כהן: צריך לשבת ולראות עם האוצר איך מתקדמים.

אמנון כהן: הבנתי שהממשלה אימצה את מסקנות ועדת ארצי.

אמנון כהן: צריך לראות איפה זה עומד.

אמנון כהן: בישיבה הבאה נקיים דיון מעמיק בנושא הזה.

אמנון כהן: ייתכן שחלק מהדברים שנמצאים כאן גם הובאו לידיעה.

אמנון כהן: צריך לראות איך מוצאים את הפתרונות.

אמנון כהן: גם על הנושא של העלאת מחירי מוצרי היסוד שראינו בעיתונים אנחנו צריכים לתת את הדעת ואת הפתרון.

אמנון כהן: אנחנו יודעים שמיליון וחצי אזרחים במדינת ישראל נמצאים מתחת לקו העוני.

אמנון כהן: התעשייה שלנו דואגת לכך שאולי יהיו איזה שהן הקצבות לילדים כך שהם לא יהיו רעבים ועניים.

אמנון כהן: כמדינה, כאוצר וכחברי כנסת אנחנו צריכים לראות איך אנחנו פותרים את הדברים האלה.

אמנון כהן: אני לא רואה פתרון כרגע.

שלי יחימוביץ': נדמה לי שיש פה טעות קונספטואלית.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא יושבים פה עם קבוצה חלשה שמבקשת מאיתנו סיוע כי עוד מעט היא תמצא את עצמה מובטלת, אנחנו יושבים כאן עם כוחות גדולים, עם המנוע המרכזי של המשק שמוביל אותו ואחראי לתעסוקה של אזרחי מדינת ישראל.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא יכולים להתייחס אליהם כאל מקבלי שאריות.

שלי יחימוביץ': העובדה שהסיוע מגיע ל10% הוא אבסורד.

שלי יחימוביץ': אני מבינה את הרצון שלכם לסייע קודם כל למי שזקוק להדרכה או לעסקים חלשים, אבל אנחנו בדיון הספציפי הזה לא בתכנית רווחה אלא באיזה שהוא ניסיון להציג כאן תהליך הרבה יותר גלובאלי.

שלי יחימוביץ': אנחנו מדברים פה על מנוף מאוד גדול, לא על סיוע למסכנים.

שלי יחימוביץ': הם לא מסכנים.

שלי יחימוביץ': הם חיים מצוין.

שלי יחימוביץ': יש להם אחריות על גורלו של המשק.

שלי יחימוביץ': יושבים פה טובי האנשים.

שלי יחימוביץ': יושבים כאן אנשים שהקימו מפעל בזיעת אפיהם, בין אם הם דור שלישי או דור ראשון.

שלי יחימוביץ': הם מספקים מקומות עבודה.

שלי יחימוביץ': הם שמו מכונות במפעל.

שלי יחימוביץ': זה לא המחויבות שלנו כלפיהם.

שלי יחימוביץ': אנחנו תלויים בהם.

שלי יחימוביץ': בלעדיהם אין צמיחה במשק הישראלי, בלעדיהם אין תעסוקה במשק הישראלי.

שלי יחימוביץ': רמי, אני בטוחה בכוונותיכם הטובות.

שלי יחימוביץ': יש איזו תחושה שעושים להם טובה ומסייעים להם בקמצנות, במשורה ורק לקצת.

שלי יחימוביץ': העניין של הפחת המואץ להחיל אותו מתחילת השנה הוא כל כך אלמנטרי.

שלי יחימוביץ': אם אנחנו רוצים לעזור להם בצורה משמעותית זה דבר שמתבקש מאליו.

שלי יחימוביץ': הרעיונות של שרגא הם רעיונות יצירתיים ומאוד פשוטים.

שלי יחימוביץ': הם לא נופלים למעמסה על תקציב המדינה.

שלי יחימוביץ': גם העניין של הפוליסה הוירטואלית והיטל המלחמה זה רעיון גאוני.

שלי יחימוביץ': הוא אומר ש60 שנה לא טבעה כאן אנייה.

שלי יחימוביץ': המדינה תתחייב ותשפה אם תטבע כאן אונייה.

שלי יחימוביץ': אתה מסייע להם במיידי בלי שום עלות.

שלי יחימוביץ': זה רעיון כל כך יצירתי וכל כך פשוט.

שלי יחימוביץ': אני לא מבינה למה לא לקחת אותו ולאמץ אותו בשתי ידיים.

שלי יחימוביץ': יושבים פה אנשים שלא מבקשים תקצוב.

שלי יחימוביץ': הם לא מבקשים סעיף תקציבי של סיוע לתעשייה.

שלי יחימוביץ': הם באים עם רעיונות מאוד מושכלים, מאוד הגיוניים, מאוד מינוריים שיחד כחבילה אחת יכולים לתת להם פוש משמעותי.

שלי יחימוביץ': התוצאה המיידית של לא לסייע להם היא אלפים של מובטלים ברחובות.

שלי יחימוביץ': ההשלכות של זה על החברה הישראלית משמעותיות לא רק מבחינה מוסרית וחברתית, אלא גם מבחינה כלכלית.

שלי יחימוביץ': שנייה אחרי זה נצטרך לשלם דמי אבטלה למפוטרים.

שלי יחימוביץ': ועוד רגע אחרי זה נשלח אותם לתכנית ויסקונסין ב80 מיליון שקל בשביל שימצאו להם עבודות בתור מנקים אצל קבלנים.

שלי יחימוביץ': איזה היגיון יש בזה?

שלי יחימוביץ': אנחנו לוקחים אלפי משפחות והופכים אותן לחסרות כושר קנייה.

שלי יחימוביץ': איך אנחנו מאיצים בזה את גלגלי המשק?

שלי יחימוביץ': אני מציעה שנאמץ בשתי ידיים את ההצעות של שרגא.

שלי יחימוביץ': הן מאוד הגיוניות.

שלי יחימוביץ': בואו נתחיל לפקח על כך שההצעות האלו ייושמו.

אבשלום וילן: הבעיה של הדולר היא בעיית יסוד.

אבשלום וילן: השאלה מה עושים.

אבשלום וילן: תהליך ההתאמה של המשק הישראלי הוא תהליך כואב וקשה שייקח זמן.

אבשלום וילן: זרקתם פה אספרין למחלה קשה.

אבשלום וילן: לא ראיתי שום התמודדות לגבי מה עושים עם ההתאמה, כמה משקיעים בתהליך ההתאמה על מנת לשמור על היתרונות היחסיים.

אבשלום וילן: האלקטרוניקה וההיי-טק הם הקטר המוביל.

אבשלום וילן: לא נוצרים פה מקומות עבודה.

אבשלום וילן: אנחנו לא מסוגלים לתת תעסוקה לאותם מוחות שאלישע דיבר עליהם.

אבשלום וילן: ממשלות ישראל ב20 השנים האחרונות אינן מנהיגות כלכליות, הן גזבריות.

אבשלום וילן: כולכם צידדתם בפרנקל.

אבשלום וילן: אני שאלתי למה להחזיק שערי ריבית כל כך גבוהים.

אבשלום וילן: כשאתה מקבל אינפלציה 0 אתה פוגע בכל הפרמטרים הכלכליים האחרים, אתה מרושש את הציבור.

אבשלום וילן: הפערים הנוראיים בחברה הישראלית נוצרו כתוצאה ממדיניות ריבית שגויה של פרנקל, שאתם, כאנשי האוצר, אמרתם אמן.

אבשלום וילן: טעיתם בגדול כשאמרתם שיחס חוב תוצר זה הפרמטר הכמעט יחידי בשנים הטובות.

אבשלום וילן: שיפרתם אותו.

אבשלום וילן: ההיחלשות של הדולר עזרה לכם.

אבשלום וילן: פגעתם בכושר הפרמטרים האחרים.

אבשלום וילן: לא הגעתם לנקודת איזון.

אבשלום וילן: אתם תמיד נותנים למשחק להתנהל.

אבשלום וילן: אתם תופסים פוזה של שופטים.

אבשלום וילן: הייתי המום מהשינוי התרבותי שהצרפתים העבירו בתחום התיירות.

אבשלום וילן: זה היה מאמץ לאומי.

אבשלום וילן: אנחנו הכרחנו אתכם לפני 8 שנים לעשות מתקני התפלה.

אבשלום וילן: אתם סירסתם את זה.

אבשלום וילן: הראייה שלכם היא תמיד גזברית.

אבשלום וילן: לא הסתכלתם 5 שנים קדימה.

אבשלום וילן: באים התעשיינים ואומרים לכם לבנות מודל כמו של אירלנד.

אבשלום וילן: אם הייתי שר אוצר הייתי מחבק את זה בשתי ידיים.

אבשלום וילן: זאת התנהגות של חנוונים.

אבשלום וילן: אני ניהלתי כמה דברים בימי חיי.

אבשלום וילן: עוד לא ראיתי שהמדינה כבוס גדול לא רוצה מעסיקים, לא רוצה עובדים, רוצה לשלוט לבד.

אבשלום וילן: חבר'ה, זה חנות מכולת.

אבשלום וילן: מי מנהל ככה מדינה?

אבשלום וילן: מי מנהל ככה עסק?

אבשלום וילן: אני בעד פחת מואץ.

אבשלום וילן: אני חושב שהוא צריך להיות מ1 בינואר.

אבשלום וילן: חייבים להתמודד עם כמה מאות מיליוני דולרים כדי למתן את כל התהליך הזה.

אבשלום וילן: צריך יהיה להשקיע.

אבשלום וילן: אני מציע שיקום צוות עם התעשיינים, עם האוצר, עם העובדים ועם ועדת הכספים שיביא תוכנית פעולה.

אבשלום וילן: אני לא בטוח שהפחתת המסים זה הפתרון, אבל בלי תוכנית להתחיל להזרים אנחנו כולנו נשב בעוד שנה ונשאל למה מפעלים בורחים, למה אחוזי האבטלה עולים.

שרגא ברוש: אני רוצה להזכיר לחברי הוועדה את מלחמת לבנון השנייה.

שרגא ברוש: באנו עם סיכום בין ההסתדרות, האוצר והמעסיקים שעלה למדינה 3 מיליארד שקל.

שרגא ברוש: בהתחלה זעק האוצר לשמיים.

שרגא ברוש: בזכות אותם 3 מיליארד ניצלה הכלכלה של מדינת ישראל ב2006, הצמיחה לא נפגעה, שיקים לא חזרו, האנשים לא איבדו מקומות עבודה.

שרגא ברוש: ה-3 מיליארד האלה היו הדבר הזול ביותר שאפשר היה לתת לכלכלה באותו רגע.

שרגא ברוש: הדבר השני זה יחס חוב תוצר.

שרגא ברוש: אני התחננתי לאוצר כשהחליטו להחזיר את ה10 מיליארד שקלים הקדמת חוב.

שרגא ברוש: אמרתי שמה שחשוב זה יחס חוב תוצר.

שרגא ברוש: הגדלת התוצר משפרת את היחס בדיוק כמו הקטנת החוב.

שרגא ברוש: קחו 2 מיליארד מתוך אותם 10 מיליארד ותחזירו 8.

שרגא ברוש: 2 תשקיעו במנועי צמיחה שאנחנו מדברים עליהם.

שרגא ברוש: אם 2 מיליארד היו מושקעים במו"פ והיו מושקעים בעידוד השיווק לחו"ל, אז אולי מנועי הצמיחה היו עובדים.

יצחק בן ישראל: הפיחות בעניין הזה עוזר.

דוד ארצי: לפני חודשיים נפנפתי בדוח הזה.

דוד ארצי: צריכים לקנות בתבונה.

דוד ארצי: ישב פה מנכ"ל האוצר וזלזל בזה.

דוד ארצי: היה כנס של התעשייה הקיבוצית.

דוד ארצי: הגשתי את הדוח לנגיד.

דוד ארצי: היו תוצאות .

דוד ארצי: יש למדינה חוב דולרי.

דוד ארצי: היא צריכה להתחיל לקנות דולרים.

דוד ארצי: זה לא יעלה בתקציב.

דוד ארצי: דיברתי עם החשב הכלכלי.

דוד ארצי: הם התחילו קצת.

דוד ארצי: את החוב השנתי של השנה, שזה 400 מיליון דולר לחודש, צריך להחזיר באותם תנאים של היצואן.

דוד ארצי: אני רוצה שזה יהיה באותם תנאים שאני קונה ומוכר דולרים.

דוד ארצי: אל תתחילו לעבוד בשיטות מחוץ לשוק.

דוד ארצי: צדקתי בדוח הזה.

דוד ארצי: תתחילו לשמוע לנו.

רם בלינקוב: אני מציע לקחת את הדברים בפרופורציה.

רם בלינקוב: התפקיד שלנו הוא לשבת ולהסתכל על כלל הבעיות.

רם בלינקוב: חבר הכנסת ליצמן רצה תוספת בקצבאות הזקנה, בקצבאות הילדים.

רם בלינקוב: רוצים פה תוספת בתשתיות, רוצים ויתור על הכנסות.

רם בלינקוב: זה לא שאני לוקח הביתה את העודפים.

רם בלינקוב: הכל זה עניין של סדרי עדיפויות.

רם בלינקוב: תקציב המדינה מאוד לחוץ השנה.

רם בלינקוב: באילוצים שקיימים השנה אנחנו לא רואים מקום להוסיף על הצעדים שננקטו עד כה.

רם בלינקוב: אנחנו נתייחס לצעדים שהוצעו כאן בכתב.

רם בלינקוב: אנחנו חושבים שחלק מהצעדים פה הם רעים מאוד, הם מסוכנים מאוד.

רם בלינקוב: מה זה נקרא להקפיא את תעריפי החשמל?

רם בלינקוב: אתם מבינים לאיפה זה מוביל?

רם בלינקוב: יש חברה הכי גדולה במשק, עם גירעון של 45 מיליארד שקל.

רם בלינקוב: אני עוד אקפיא לה את התעריפים?

רם בלינקוב: יש פה התייחסות להפחתת מס.

רם בלינקוב: אנחנו במתווה של הפחתת מס.

רם בלינקוב: אני לא רוצה להפחית את המס?

רם בלינקוב: אני לא רוצה שמחר בבוקר יהיו 20% ו40% חברות ופרטיים?

אלישע ינאי: תאיץ.

שלי יחימוביץ': מה לגבי הבלו על המזות?

רם בלינקוב: אני לא מכיר את הנקודה.

רם בלינקוב: אני אבדוק אותה.

רם בלינקוב: הכל זה עניין של עיתוי.

רם בלינקוב: מה זאת אומרת להאיץ את הפחתת המס?

רם בלינקוב: מאיפה אני אממן את התקציב?

רם בלינקוב: ננקטו צעדים על ידי הנגיד ועל ידי החשב הכללי.

רם בלינקוב: הצעדים שננקטו הם חסרי תקדים.

רם בלינקוב: אני באופן אישי מאוד תומך בהם.

רם בלינקוב: הסיבה שהשוק הישראלי הוא במצב יחסי יותר טוב ממקומות אחרים היא בעיקר בגלל המדיניות האחראית שננקטה כאן.

רם בלינקוב: כאשר המשק הישראלי מקבל העלאה בדירוג זה משפיע על הרווחיות של הפירמות, על הנגישות לשוקי ההון.

רם בלינקוב: חלק מההצעות שהושמו כאן ירחיקו אותנו משם.

רם בלינקוב: אני לא יכול כמו פירמה להגיד שבשנה הבאה אני לווה יותר, כי זאת מכת מוות ליציבות של המדיניות.

אלישע ינאי: אחרים הפעילו אלכסון וירטואלי.

סטס מיסז'ניקוב: כשהצגתי את תקציב המדינה מעל במת הכנסת הצעתי שוועדת הכספים ומומחים חיצוניים יהיו שותפים בבנייה התקציבית, כדי שלא ייווצר מצב שנגלה שיש התחייבויות לשנת 2010 בעוד 10 מיליארד שקלים ולא יודעים מאיפה לקחת אותן.

סטס מיסז'ניקוב: אני מזכיר את זה, כי אני עדיין בדעה שלא כל הידע נמצא באגף התקציבים אצל הרפרנטים.

סטס מיסז'ניקוב: לא צריך לפעול לפי הטייס האוטומטי.

סטס מיסז'ניקוב: אותו דבר גם במקרה הזה.

סטס מיסז'ניקוב: יש פה מסמך.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש שבתוך שבועיים תתנו לנו התייחסות בנוגע לעמדה של ועדת הכספים והתאחדות התעשיינים.

סטס מיסז'ניקוב: יש דברים שלא מקובלים, יש דברים שכן מקובלים.

סטס מיסז'ניקוב: העניין של הפחת המואץ נולד בוועדת הכספים.

סטס מיסז'ניקוב: יכול להיות שעוד רעיונות ייולדו פה.

סטס מיסז'ניקוב: תתייחסו פרטנית לנקודות שהועלו.

סטס מיסז'ניקוב: תציעו פתרונות אחרים שיהיו מקובלים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו שומרים לעצמנו את הזכות כפרלמנטרים לעשות את העבודה הפרלמנטרית שלנו אם כל הדברים האלה ייפסלו.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש להתייחס לענף המלונאות.

סטס מיסז'ניקוב: גם ענף המלונאות זקוק לסיוע גדול.

סטס מיסז'ניקוב: בזכות שר התיירות הגדלנו את נושא השיווק באופן מאוד קיצוני.

סטס מיסז'ניקוב: על מנת להגדיל את מספר התיירים מארצות מערב אירופה צריך 50 מיליון שקל .

סטס מיסז'ניקוב: תתייחסו לזה בכובד ראש.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נתכנס פה בעוד כמה שבועות.

סטס מיסז'ניקוב: אני מקווה מאוד שנשפר את המצב.