ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 435, 2008-04-14 09:30

יצחק גלנטי: בוקר טוב.

יצחק גלנטי: אני פותח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות בנושא הצעת חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון), התשס"ח-2007, שפוצל מתוך הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה, התשס"ח-2007.

יצחק גלנטי: אני מבקש את נציג האוצר להציג בפנינו את הנושא.

יעקב ברקאי: אני רכז תקציב הביטחון באגף התקציבים, משרד האוצר.

יעקב ברקאי: התיקון מורכב משני נדבכים כאשר נדבך אחד הוא הארכת תנאי הסף לזכאות בקרן לחיילים משוחררים, הגדלת תנאי הסף מ-12 חודשים ל-18 חודשים, והנדבך השני, שבעיקרו הוא טכני, חיוב על פי חוק של העברת העודפים בקרן לחיילים משוחררים לעומת הצעת החוק שאומרת שתהיה לאוצר המדינה איזושהי גמישות בהעברת העודפים הלא מחויבים בסעיף הזה של קרן חיילים משוחררים.

ג'ודי וסרמן: שאין העברת עודפים משנה לשנה.

ג'ודי וסרמן: זה לא שיש גמישות אלא שיש איסור על העברת העודפים.

יעקב ברקאי: כמו שזה כתוב היום בחוק, מבחינה טכנית, העודף כולו הוא עודף שעובר רק לחיילים משוחררים.

יעקב ברקאי: לפי חוק יסודות התקציב, אם החוק לא היה מנוסח כמו שהוא מנוסח אלא היה מנוסח כמו שאנחנו מנסים להציע, אפשר יהיה להשתמש בעודף הזה גם למטרות אחרות על פי אישורה של הכנסת.

יעקב ברקאי: החלק הראשון היה בתיאום – לא אומר מלא – עם משרד הביטחון וצה"ל, מתוך חשיבה שבשירות החובה יש איזושהי ירידה במחזורי הגיוס וניסינו ליצור עוד תמריץ למוטיבציה להאריך את חודשי השירות של חיילי חובה כאלה ואחרים.

יעקב ברקאי: זאת הייתה המוטיבציה העיקרית בנדבך הראשון.

יעקב ברקאי: בנדבך השני אני חושב שהמוטיבציה היא ברורה.

יצחק גלנטי: אתה יכול להרחיב בפרטים?

יצחק גלנטי: לא ברור לי איך קורה התהליך הזה שאתה מציין אותו.

יצחק גלנטי: איך אתה מתמרץ?

יעקב ברקאי: כמו שמרכז המחקר והמידע מסר בנתונים שלו, חלק מחיילי החובה משתחררים על פי דין וחלק משתחררים שלא על פי דין אחרי תקופת זמן של מספר חודשים.

יעקב ברקאי: חלק מהתמריצים שלהם להישאר כן או לא בשירות החובה הוא תנאי הסף של הקרן לחיילים משוחררים.

יעקב ברקאי: גם אחרי 12 חודשים יש להם איזושהי מוטיבציה לעזוב את השירות.

יעקב ברקאי: אם תנאי הסף יוגדל, ייתכן שהמוטיבציה הזאת תשתנה מ-12 חודשים ליותר חודשים.

יעקב ברקאי: זאת הייתה אחת המוטיבציות העיקריות.

יצחק גלנטי: אני לא מבין.

יצחק גלנטי: אני רוצה היום להתגייס לצבא ועכשיו אתה אומר לי שקודם היה מגיע לי אחרי שנה סכום מסוים אבל עכשיו לא, אחרי שנה לא מגיע לי כלום אלא אם כן אחרי שנה וחצי, אם אני אמשיך לשרת שנה וחצי, אז יגיע לי סכום מסוים.

יצחק גלנטי: בכך אתה מתמרץ יותר חיילים?

יעקב ברקאי: ודאי.

יצחק גלנטי: יותר מתנדבים להיכנס לשירות, כאשר אותו חייל צריך לתת עוד חצי שנה?

יעקב ברקאי: אם עכשיו אתה אותו חייל חובה שאחרי 12 חודשים קמה לו זכות לקבל איזשהו סכום מקופת המדינה, אותה זכות תוקנה לך רק אחרי 18 חודשים.

יעקב ברקאי: נכון שעכשיו אנשי הקרן יאמרו שאלה מספרים יותר קטנים מהמספרים של אוכלוסיות אחרות שמשתמשות בזכות הזאת, אבל זאת הייתה המוטיבציה העיקרית.

יעקב ברקאי: אני רוצה להזכיר למשרד הביטחון שהוא חלק מהממשלה.

ערן יוסף: אתה אומר שהדברים תואמו עם משרד הביטחון, וזה קצת מקומם.

יעקב ברקאי: אני לא ארד לרמה הזאת.

יעקב ברקאי: כאמור, זה הנדבך הראשון.

יעקב ברקאי: הנדבך השני, כמו שתיארתי, בעיקרון הוא טכני.

יעקב ברקאי: היום החוק מחייב את משרד האוצר להעביר את העודפים בתוך קרן החיילים המשוחררים והצעת החוק כפי שאנחנו מציעים אותה תאפשר לאוצר המדינה גמישות בייעוד אותם עודפים.

יעקב ברקאי: כפי שאנחנו מבינים את המספרים בקרן לחיילים משוחררים, התקצוב הנכון שם הוא בסביבות 70-80 מיליון שקלים בשנה לאורך שנות קיומה של הקרן וכמעט מדי שנה נוצר עודף של בין 80 ל-100 מיליון שקלים.

יעקב ברקאי: גם כאן באים אלינו בטענות, ואני מעריך שזה בצדק, גם חברי הכנסת וגם גורמים אחרים במדינה, ואנחנו מעונינים שהעודף הזה יוכל להיות מתועל גם למקומות אחרים.

יעקב ברקאי: כמובן שכל זה צריך לקבל את אישור ועדת הכספים ואישור הכנסת.

יצחק גלנטי: אם אנחנו לא נאפשר את הזרמת העודפים האלה משנה לשנה, האוצר יוכל לחסוך לעצמו סדר גודל של בין 80 עד 100 מיליון שקלים?

יעקב ברקאי: לא אמרתי לחסוך.

יעקב ברקאי: אמרתי שהוא יוכל לתעל את הכסף למקומות אחרים.

יעקב ברקאי: כפי שהחוק הזה קיים היום, אם יש עודף, הממשלה מחויבת להעביר אותם לקרן לחיילים משוחררים.

יצחק גלנטי: זה לפי המצב הקיים של שנה.

יצחק גלנטי: אם אנחנו משנים את זה לשנה וחצי, מה יהיה אז החשבון של האוצר?

יצחק גלנטי: כלומר, איזה דלתא מתווספת כביכול לתקציב האוצר ונמנע מתשלום לגבי אותם מתנדבים או אלה שעושים שירות לאומי?

יעקב ברקאי: בסך הכל הנטו של שני המהלכים ביחד יעמיד עודף של, כך אני מעריך, בסביבות 50 מיליוני שקלים בשנה, גם בגלל שנצברות יותר זכויות לאותם עמיתים ובגלל העלאת תנאי הסף.

יעקב ברקאי: העודף שיעמוד יהיה בסביבות 50 מיליוני שקלים, ושוב, זה יועבר על פי הצעתנו כפי שהכנסת תאשר.

יצחק גלנטי: אם יתברר בסופו של דבר שכתוצאה מהצעת החוק הזאת יש פחות מתנדבים, האם בדקתם את האופציה וכמה בעצם הם יקטינו את העלות?

יצחק גלנטי: כלומר, אתה מדבר לפי מספר המתנדבים היום, ואכן לפי המתנדבים היום מדובר ב-50 מיליון שקלים.

יצחק גלנטי: אם כתוצאה מזה דווקא יהיו פחות מתנדבים, מה אז יהיה החסכון בסיטואציה הזאת?

יעקב ברקאי: לא חשבנו שיהיו פחות מתנדבים.

יעקב ברקאי: כפי שאמרתי, המוטיבציה העיקרית כאן הייתה חיילי החובה ולא המתנדבים.

יעקב ברקאי: חיילי החובה מהווים אוכלוסייה שמחויבת לשרת ובגלל שהיא מחויבת לשרת, אף אחד לא הסתכל על הנושא הזה דרך פריזמה של התנדבות.

יעקב ברקאי: בסוף גם הצבא מבין שיש לו בעיה עם שירות החובה וצריך לטפל בכל מיני בעיות שקשורות לשירות החובה וזאת אחת הבעיות.

יצחק גלנטי: המתנדבים היום מהווים כוח אדם מסוים שנמצא בתהליך של ביצוע עבודות בשטח.

יצחק גלנטי: אלה לא סתם אנשים שבאים, דופקים כרטיס ובסוף הולכים הביתה.

יצחק גלנטי: נשאלת כעת השאלה האם אותו כוח אדם אשר לדעתך ייחסך מתוך המערכת הזאת, האם לא יבוא כוח אדם אחר שצריך לשלם לו שכר?

יצחק גלנטי: אדם נחסך מתוך המערכת ובמקומו צריך מישהו אחר לבצע את העבודה והוא יבצע אותה בשכר.

יעקב ברקאי: אדוני היושב-ראש חוזר לאוכלוסיית המתנדבים.

קריאה: גם שירות לאומי.

יעקב ברקאי: שירות לאומי להבנתי הוא התנדבות.

זבולון אורלב: לא עשיתם הבחנה בחוק.

יעקב ברקאי: לא.

זבולון אורלב: אתה רוצה להוסיף לוחמים אבל אתה פוגע בעיקר בשירות הלאומי.

יעקב ברקאי: כפי שאמרתי, החשיבה והמוטיבציה לא הייתה דרך הסתכלות על נושא המתנדבים.

יעקב ברקאי: אנחנו הערכנו שמספר המתנדבים לא ישתנה.

524: איך היא לא תשתנה אם אצלך כל המוטיבציה שהמענק מביא הוא פונקציה של הארכת שירות.

זבולון אורלב: אתה סותר את עצמך.

יעקב ברקאי: אני לא סותר את עצמי.

זבולון אורלב: אתה אומר שהמענק יהווה מוטיבציה אבל לשירות הלאומי אתה מוריד.

יעקב ברקאי: אני מדבר על חיילי חובה שרוצים לקצר לעצמם את השירות.

יעקב ברקאי: החייל הוא לא מתנדב אלא הוא בשירות חובה והוא חייב לשרת.

יעקב ברקאי: הוא יכול להשתחרר כן או לא אחרי שנה או אחרי 18 חודשים.

524: אם הוא יכול, אז הוא מתנדב.

יעקב ברקאי: הוא חייל.

524: אדוני היושב-ראש, אני מודה לך שאתה נותן לי את רשות הדיבור.

524: כיושב-ראש הקודם שהיה כאן, אני רוצה לברך אותך ולברך גם את התנאים בהם אתם עובדים.

524: אני רוצה להדגיש שאני מדבר כאן לא רק כחבר כנסת לשעבר ויושב-ראש הוועדה הזאת לשעבר אלא אני הייתי בין מקימי כל הנושא של השירות הלאומי לבנות ובין מייסדיו והמזכיר הראשון של האגודה להתנדבות לשירות לאומי.

524: ההצעה הזאת היא מכת מוות לשירות הלאומי וצריך להבין זאת.

524: 25 שנים מדינת ישראל – היום 60 שנים לקיומה – הייתה בלי שירות לאומי.

524: הבנות הדתיות לא שירתו בכלל כי המדינה לא ייסדה להם את מפעל השירות הלאומי.

524: בשנת 1972 הוחל במפעל השירות הלאומי.

524: נכון שזה מפעל מתנדב, בעיקרו מסיבות הלכתיות, אבל הוא מפעל שמביא לכך שהיום הגענו למצב של אלפי בנות שמשרתות ולפי הנתונים שמונחים לפנינו מדובר ב-4,500 כל שנה שמשרתות והמספר הולך וגדל.

קריאה: המספר גדול יותר.

קריאה: המספר הוא לשנת 2006.

קריאה: היום משרתות סדר גודל של 7,000 בנות.

524: נכון.

524: השירות הלאומי מהרגע הראשון עת נכנס חוק חיילים משוחררים הובל על ידי כל חברי הכנסת כך שהשירות הלאומי זהה לשירות החיילים וזאת לא הייתה תופעה מאוחרת אלא ברגע שקיבלו את חוק חיילים משוחררים בראשות חבר הכנסת דוקטור רענן כהן, השירות הלאומי נכלל בתוכו.

524: בסעיף אחר כך הורדה הדרגה וכאשר עשו את הדיפרנציאציה בין לוחמים לתומכי לחימה, הבנות הושוו לתומכי הלחימה וקיבלנו את זה באהבה.

524: צריך להבין שהמענק מחולק חודשית וזאת הנקודה.

524: זאת אומרת, גם היום יש מוטיבציה.

524: כל חייל שמשרת עוד חודש, מקבל עוד חודש.

524: הבנות מקבלות 12 חודשים, כך שהן מקבלות את המענק כפול 12, והן מקבלות שליש מחייל שמשרת שלוש שנים.

524: זאת אומרת, הן לא מקבלות אגורה אחת יותר אלא הכל לפי חודשים.

524: הרשעות – ואני אומר את זה במלוא משמעות המילה – של אנשי האוצר היושבים כאן מולי שהם ודאי לא קבעו זאת אלא קבע זאת מישהו מעליהם, היא שהבנות עומדות על ספי האגודות שמשרתות ורוצות לשרת שנה שנייה אבל אין תקנים.

524: ממשלת ישראל לא מקצה תקני שירות.

524: היום אין מספיק תקנות.

524: אנחנו מתחננים לעוד תקנים, אבל מקצצים ומקצצים בהם, ולכן בת שבאה לשרת שנה שנייה, היא תיקח את המקום של בת שרוצה לשרת שנה ראשונה.

524: לכן אנחנו לא מסוגלים היום לקלוט בנות רבות בשנה שנייה והבנות מתחננות לשרת שנתיים.

524: לכן בא האוצר ומצד אחד הוא קופץ את ידו ולא מוכן להוסיף למשרד החינוך או למשרד הרווחה או למשרד הבריאות תקני שירות, ומצד שני הוא אומר שעכשיו הבנות כאילו יצטרכו לשרת שנתיים.

524: זה אומר שאף אחת לא תוכל לשרת שנתיים וממילא זה אומר שאנחנו נותנים סטירת לחי לכל הנושא של השירות הלאומי שהוא שירות מפואר.

524: בכל משרדי הממשלה, אין אדם שלא בא ומציין את פעילות הבנות בתחום הרווחה, בתחום החינוך, ורק עכשיו התחלנו בתחום הגמלאים כאשר במשרד הגמלאים יש בנות שמשרתות וכולן משרתות רק שנה אחת בגלל העבודה הקשה שלהן, כך שמלכתחילה המשרד לא רצה שירות של יותר משנה כי הוא אמר שהבנות לא תהיינה מסוגלות ליותר משנה.

524: תאר לך שלבנות כאלה אנחנו נקצץ את המענק.

524: לכן אני אומר שזוהי הצעה שנובעת מרשעות, זוהי הצעה שאין מקומה כאן.

524: בגלל 784 חיילים – תראו את המספרים – הולכים לחסל מפעל של 5,000 – ולפי התיקון ולפי מרכז המחקר של הכנסת מדובר ב-7,000 בנות.

524: כולנו שירתנו בצבא ואני שואל איזה חייל משרת 12 חודשים ויכול לשרת 18 חודשים שלא מסיבות רפואיות.

524: בדרך כלל אלה חיילים שהצבא לא מעונין בהם.

524: אלה חיילים שפונים לקציני בריאות הנפש ופונים לכל מיני אפשרויות, מצבים סוציאליים קשים מאוד, והשוליים לעידוד כאן יהיו מאוד קטנים.

524: אין כאן שום כוונה לעודד וזה שקר מוחלט.

524: כאן יושב נציג האוצר ומשקר בפני ועדת הכנסת ועושה זאת בעיניים פקוחות.

524: הם לא רוצים לעודד, אלא הם רוצים לחסל את המפעל הנפלא של השירות הלאומי.

524: לכן אני מבקש ופונה לכל חברי הכנסת למחוק את כל שלושת הסעיפים האלה ולהורידם מעל סדר היום.

יעקב ברקאי: למען הסדר הטוב, כבוד היושב-ראש, אני מבקש מתוך כבוד לא להתבטא בצורה כזאת.

יעקב ברקאי: אני משקר?

יעקב ברקאי: אני מנסה לשקר?

יצחק גלנטי: אני אעדן את דבריו של מר יהלום ואומר שלא נאמרת כל האמת.

יעקב ברקאי: גם זה מספיק קשה כבוד היושב-ראש.

יעקב ברקאי: אני נאמן לעבודתי ואני מכבד אתכם כחברי כנסת וכנבחרי ציבור.

יצחק גלנטי: אף אחד לא טוען שאתה לא נאמן לעבודתך.

יעקב ברקאי: לא הייתי מזלזל ולו לשנייה ומשקר לכם.

יצחק גלנטי: אף אחד לא אמר שאתה לא נאמן לעבודתך.

יצחק גלנטי: אולי אתה יותר מדיי נאמן לעבודתך.

יצחק גלנטי: לכן בוא נאמר שמתוך עודף הנאמנות הזאת יכול להיות שהנתונים לא מוצגים בצורה נכונה.

יצחק גלנטי: נגדיר את זה כך.

2238: אני אומר כמה משפטים גם כיושב-ראש הקרן.

2238: ראשית, אני רוצה שנקבע לעצמנו הפרדה ברורה בין השירות הלאומי ובין אותם החיילים שמתייחסים לאותם ה-800.

2238: אני חושב שעבודת הקודש של השירות הלאומי היא חשובה וידועה שנים רבות לכלל ישראל.

2238: אני מציע גם לאנשי האוצר ובנושא הזה אין לנו שום בעיה לשתף פעולה, בנושא של החיילים, אבל נעשה הפרדה.

2238: אם הכוונה שלכם לעסוק בנושא של החיילים, על הנושא הזה המחלוקת לא קיימת.

2238: זה תהליך שנעשה בתוך המערכת עצמה והשאלה מבחינה חוקתית איך נבצע את זה.

2238: זאת לא החלטה של הוועדה אלא זה צריך לקדם גם במשרד הביטחון יחד עם משרד האוצר ואני מציע שנעשה הפרדה ברורה ולא ניקח טרמפ על החיילים את השירות הלאומי.

2238: גם אני כאשר שימשתי כסגן שר החינוך יודע את תרומתן של בנות השירות הלאומי וכל משרד ממשלתי שהעסיק בצורה כזאת או אחרת את בנות השירות הלאומי, יודע את התרומה החשובה שלהן והלוואי והיו לנו עוד.

2238: לכן אני מציע שנעשה הפרדה ברורה לגבי החיילים.

2238: לגבי העברת העודפים.

2238: גם אנשי האוצר יודעים שלא הייתה לקרן הנהלה במשך כמעט שלוש שנים ולא הייתה הנהלה ממוסדת.

2238: רק לפני מספר חודשים הושלמה והוקמה ועדה של הקרן בראשותי.

2238: למעשה הייתה בעיה ביכולת תפקודית במובן הזה שלא היה דירקטוריון כאשר עד לכניסת הדירקטוריון בראשותי העבודה נעשתה על ידי המנכ"ל חיים אומן שיושב לימיני ונעשתה עבודה מאוד חשובה.

2238: הפעולה הורחבה, אבל לא מספיק, כתוצאה מכך שלא היה דירקטוריון.

2238: לגבי העודפים, העודפים הם זמניים.

2238: לו הדירקטוריון היה פועל והיה אפשר מבחינת התהליכים לפעול, לא היינו היום מקיימים את הדיון בנושא של עודפים.

2238: אם אנחנו נבדוק את עצמנו בהחלטות של הדירקטוריון – ויושב כאן יאיר שהוא נציג האוצר בדירקטוריון – הוא יודע יפה מאוד שהתוכניות שהחלטנו עליהן בשבועות האחרונות, הן למעשה יכניסו אותנו למסלול שלא יישארו עודפים.

2238: גם ה-50 מיליון שקלים שקובי הבר, לפני שהוא עזב, לפני אישור התקציב, התחייב בוועדת הכספים שגם אם יהיה צורך ב-50 מיליון השקלים, אותם ה-50 מיליון שקלים שקוצצו מתקציב 2008, במידה שיהיה צורך בכסף הנוסף הזה, האוצר יפשיר את הכסף לטובת הפעילות של הקרן.

2238: אנחנו יודעים שגם בנושא הזה יש התחייבות בוועדת הכספים והיא על דעתו של ראש אגף התקציבים הקודם ובידיעתו של האיש שאחראי במשרד הביטחון מטעם אגף התקציבים.

2238: לכן אני מציע לכולנו שאנחנו למעשה לא נקבל את הצעת האוצר בנושא העברות ולא בנושא הרעיון להעלות מ-12 חודשים ל-18 חודשים.

2238: אני יודע שבדברים האלה יגיעו בימים הקרובים להבנה עם משרד האוצר כדי שלא נמצא את עצמנו באותה ממשלה עם שתי הצעות מנוגדות.

2238: אני מציע גם לאנשי האוצר למשוך את ההצעה שלהם ולא להביא אותה כאן להצבעה, או שנביא את זה כאן להצבעה וההצבעה תקבע מה יקרה.

יורם מרציאנו: מה רוצה האוצר?

יורם מרציאנו: יש משהו חדש שהאוצר עוד לא אמר כאן?

יצחק גלנטי: חבר הכנסת מרציאנו, תודה רבה על נוכחותך ובוקר טוב.

יצחק גלנטי: אתה תקבל את רשות הדיבור בהמשך.

2238: אני מציע שלא נאשר את הצעת האוצר אלא נשמור על 12 החודשים ונשמור על העברת הכספים האוטומטית בעודפים שלמעשה הם היו עודפים כתוצאה ממה שהסברתי קודם לכן.

יצחק גלנטי: אני מציע שאם באיזשהו שלב של הדיון נציגי האוצר יציעו ויקבלו על עצמם למשוך את ההצעה, שיאמרו זאת כיוון שבכל זאת זמן המשתתפים כאן יקר.

יורם מרציאנו: שאלת הבהרה.

יורם מרציאנו: אנחנו מכירים את האוצר ויודעים שיש את דעת הפקידים ויש את דעת השר.

יורם מרציאנו: לי חשוב לדעת אם זאת גם דעת השר.

יורם מרציאנו: אני רוצה לדעת האם הממשלה כך חושבת.

יצחק גלנטי: זאת הצעת חוק ממשלתית.

יורם מרציאנו: אני מכיר הרבה הצעות חוק ממשלתיות שהשרים לא יודעים עליהן.

יצחק גלנטי: אני חייב לציין שפנו אלי שרים בממשלה וביקשו ממני לא לאפשר את העברת הצעת החוק הזאת.

יצחק גלנטי: אני לא אנקוב כאן בשמות, אבל צר לי שכאן מצד אחד שרים בממשלה מתנגדים ולא פותרים את הבעיה ברמה של הממשלה.

יצחק גלנטי: הרי אפשר היה להגיע להסכמה בין שרי הממשלה לבין האוצר בלי להעלות את הנושא הזה כאן, אבל הדברים כנראה לא מגיעים לכלל סיכום ברמה של הממשלה.

סופה לנדבר: אתה מצביע היום?

יצחק גלנטי: האפשרות היא גבוהה מאוד.

סופה לנדבר: אני צריכה לנהל את ישיבת הוועדה שלי, ואם אתם תצטרכו, תקראו לי.

זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הכנסת.

זבולון אורלב: החוק הזה, חבר הכנסת מרציאנו, הוא פרי ביאושים של חוק ההסדרים.

זבולון אורלב: מביאים לממשלה חוברת של 200 הצעות חוק ואף שר – ואני יכול להעיד אישית כמי שהיה שר בממשלה – לא מסוגל להשתלט על כל ההצעות האלה, ואז השרים מצביעים גם על הצעה אומללה כזאת וסליחה שאני קורא לה כך, גם הצעה מגונה.

זבולון אורלב: אם היינו שואלים שר, כולל שר האוצר, האם הוא מודע למה שהוא הצביע בסוף ישיבת הממשלה, אני חותם לכם שאף שר לא היה אומר שהוא תומך ברעיון הזה.

יעקב ברקאי: אתה אומר דברים חמורים.

זבולון אורלב: זה חלק מתרגיל שלצערי משתרש כאן במדינה.

זבולון אורלב: הכנסת מנסה לצמצם מאוד.

זבולון אורלב: אגב, בגלל התנהגות הכנסת, הוא פוצל מחוק ההסדרים והובא אלינו כדיון נפרד.

זבולון אורלב: לכן אנחנו יכולים לתת אליו את תשומת הלב ולא להכניס אותו בתוך כל הריצה המטורפת של חוק ההסדרים.

זבולון אורלב: לגופם של הדברים.

זבולון אורלב: אני אומר לך מכובדי מר ברקאי שאם היית בא ואומר שלאוצר אין כסף ואתם מחפשים כל מיני מקומות כדי לנסות להרוויח כסף וכי אתם חושבים שזה נושא ראוי, אני הייתי מכבד אותך.

זבולון אורלב: תפקידך לבנות תקציב שיהיה כסף בקופה, ואני מכבד אותך.

זבולון אורלב: אבל לבוא ולנאום כאן שאתה בעד הגברת המוטיבציה לשרת בצה"ל, צר לי לומר לך שאתה עושה שקר בנפשך כאשר אתה מציג כך את הדברים.

זבולון אורלב: אם הנתונים היו שמדובר כאן באלפים, 5,500 מצה"ל ו-800 מהשירות הלאומי, יכול להיות ש-3,000 יאריכו את השירות בצה"ל, יהיו לוחמים בגולני, יהיו תומכים לחימה, אני עוד הייתי מוכן לקיים דיון, אבל לא אלה הם הנתונים.

זבולון אורלב: הנתונים עליהם אתה מדבר הם שיש כ-800 חיילים שמשתחררים בין שנה לשנה וחצי ואני כמעט בטוח, מתוך כך שבתוך עמי אני חי, שלא מדובר כאן בשפיצים של צה"ל ולא בתפקידים אלא כמו שאמר מר יהלום מדובר כאן באנשים שצה"ל מעונין אפילו קצת לשחרר אותם, הם לא הסתגלו, הם לא תורמים לצה"ל, הם עול על צה"ל ויש עניין לשחרר אותם.

זבולון אורלב: מה יקרה אם החוק שלך ייכנס?

זבולון אורלב: מה המסר?

זבולון אורלב: המסר הוא שכל הקמפיין נגד ההשתמטות, אתה לוקח את השטיח מתחתיו.

זבולון אורלב: אנחנו אומרים לאנשים שקודם כל יתגייסו לצה"ל, קודם כל תלכו לשירות לאומי, אבל אם אתה עכשיו מתחיל לנהל אתם הנהלת חשבונות, זה חמור מאוד.

זבולון אורלב: אתה בעצם מאותת לאנשים שאם אין להם סיכוי לשנה וחצי, הם ישתמטו.

זבולון אורלב: אין ספק שאתה הורג את מפעל השירות הלאומי וכמו שאתה רואה זאת המסה הכבדה ומדובר ב-7,000 בנות.

זבולון אורלב: זה דבר אבסורדי.

זבולון אורלב: "הפרוטקציות" שמבקשים ממני, אלה בנות שרוצות לשרת שנת שירות שנייה אבל אין תקנים.

זבולון אורלב: זה מדהים.

זבולון אורלב: בנות מבקשות שנת שירות שנייה ואין תקנים.

זבולון אורלב: יש לי חדשות בשבילכם, כעת חיה אין אף תקן לבת שירות לאומי במערכת החינוך מה-1 בספטמבר 2008.

זבולון אורלב: אין אף תקן כרגע בתקציב, בבסיס התקציב שהאוצר הביא להצבעה ושהכנסת הצביעה, אין אף תקן גם לשנה ראשונה.

524: לעומת 3,000.

זבולון אורלב: לעומת למנעלה מ-3,000 שמשרתות היום.

זבולון אורלב: יצטרכו לעשות תרגילים קואליציוניים ולמכור הצבעות כאלה ואחרות.

זבולון אורלב: רבותיי, אין לי ספק שהצעת האוצר, היה ברור שהיא פוגעת בשירות הלאומי, זאת ציונות דתית, אנחנו לא בקואליציה, אפשר לפגוע בדבר הזה.

זבולון אורלב: צר לי לומר את הדבר ואני אומר אותו בכאב, שאתם הולכים בדרך קטנונית ואתם פוגעים במפעלים שהם ממלכתיים, שהם לאומיים, שהם משרתים את כלל המדינה.

זבולון אורלב: אגב, אתם לא פוגעים רק בבנות השירות הלאומי אלא אתם פוגעים גם באלה שיעשו שנת הסתגלות על פי חוק טל, שזאת שנה אחת.

זבולון אורלב: אתם פוגעים גם בערבים.

זבולון אורלב: מהמינהלת ודאי יאמרו לך שיש כמה מאות של בנים ובנות מהמגזר הערבי שמשרתים שירות לאומי.

זבולון אורלב: יש כאלה שמשרתים שירות לאומי כי מסיבות רפואיות אינם יכולים לשרת בצה"ל ולכן הם משרתים שירות לאומי.

זבולון אורלב: באלה אתם הולכים לפגוע.

זבולון אורלב: לכן אני חושב שעשיתם כאן מעשה חמור.

זבולון אורלב: אני לא בעד זה שהם ימשכו את החוק אלא אני בעד זה שנצביע כאן ובמליאה ונפיל את החוק הזה.

זבולון אורלב: הכנסת תאמר את דברה.

זבולון אורלב: אני אשמח אם האוצר לא ימשוך את ההצעה שלו ואני אשמח אם אנחנו נצביע ונפיל את ההצעה בוועדה ובמליאה.

זבולון אורלב: זה גם יאותת לממשלה להוציא את ההצעה הזאת מהמגירות כי אם הם ימשכו את החוק, זה נכנס בחזרה למגירה ובשנה הבאה הוא חוזר עוד הפעם ובעוד שנתיים הוא חוזר עוד הפעם.

זבולון אורלב: את העסק הזה צריך להרוג פעם אחת ולתמיד.

זבולון אורלב: כמו שביקש ממני חבר הכנסת מרציאנו, אני רוצה לסיים רק מפני בקשתו.

יורם מרציאנו: אני חושב שכדאי שנעבור להצבעה ונפיל את הצעת החוק.

יעקב ברקאי: שני הסעיפים, להבנתי לפחות וגם לפי דברי הכנסת, הם לא אותו הדבר.

יעקב ברקאי: השאלה אם ההתנגדות הנחרצת היא לשני הסעיפים.

זבולון אורלב: אני אצביע נגד שני הסעיפים.

זבולון אורלב: שני הסעיפים הם מגונים.

זבולון אורלב: זה לא כסף שלכם.

זבולון אורלב: אומרים לך שהיה שם משבר.

זבולון אורלב: אל תשימו את היד על כספים לא שלכם.

זבולון אורלב: אלה כספים של חיילים משוחררים.

יעקב ברקאי: חוסר הניצול של הכסף הוא לאורך 15 שנים ולא לאורך שלוש שנים.

יעקב ברקאי: בסוף הכנסת היא זו שמחליטה לאן זה הולך.

זבולון אורלב: בתקצוב תקיים דיון.

זבולון אורלב: לא עושים את זה בדרך הזאת.

ג'ודי וסרמן: מוצע שלא להעביר את הכספים משנה לשנה ואני רוצה לומר לחברי הוועדה במה מדובר.

ג'ודי וסרמן: ראשית, מדובר בקרן לסיוע ואנחנו לא מדברים על הפיקדון של כל חייל שמקבל בעת שחרורו אלא קרן לסיוע נוסף שנותנת מלגות ללימודים במכינות קדם-אקדמיות ולהכשרות מקצועיות.

ג'ודי וסרמן: אנחנו מדברים בחיילים שהם תלמידים שראויים לקידום.

2238: תלמידים במצב סוציו-אקונומי הכי נמוך.

ג'ודי וסרמן: שההכנסות המשפחתיות הן מאוד נמוכות, שרמת בתי הספר נמוכה, שאין להם תעודת בגרות, שהשכלת ההורים היא נמוכה, אזור מגורים הוא באזורי פיתוח ובשכונות מצוקה, מספר הילדים במשפחה, מצב מצוקה אישי של התלמיד, יתמות מאב או מאם, מחלה ממושכת, נכות של התלמיד, עולה חדש וכולי.

ג'ודי וסרמן: אנחנו מדברים על החיילים שהם חיילים חלשים.

יורם מרציאנו: קיצצו לחד-הוריות, קיצצו לשכונות, קיצצו למשפחות ברוכות הילדים.

יורם מרציאנו: משפחות עניות לא השיגו כסף כדי לערוך את ליל הסדר בצורה מכובדת.

יורם מרציאנו: האוצר צריך להביא מספרים ולא איכפת לו.

יורם מרציאנו: אתם מתייחסים לאנשים רק כמספרים.

יורם מרציאנו: תאמין לי שצריך להפיל את הממשלה הזאת.

חיים אומן: תודה ליועצת המשפטית שבאמת הבהירה כאן את הדברים לגבי האוכלוסייה עליה אנחנו מדברים, אבל אני רוצה להבהיר כאן עוד כמה דברים.

חיים אומן: עד תחילת 2004 לא רק שלא היו עודפים בתקציב הקרן אלא היינו בחסר.

חיים אומן: אז כבר הייתה ועדה והיינו בחסר והיינו צריכים לקחת ולקצץ מהתוכניות.

זבולון אורלב: הוא אמר ש-15 שנים אתם בעודפים.

חיים אומן: אז הוא אמר ואני אוכיח שהוא אמר לא נכון, ואני לא רציתי להשתמש במונח הזה.

חיים אומן: אנחנו גם כתבנו את זה לוועדת שרים לענייני חקיקה.

חיים אומן: עד תחילת 2004 היינו בחסר בתקציב לקרן לסיוע נוסף והיינו צריכים בתוכניות שלנו לקצץ לאותה אוכלוסייה מתוכניות שהיו לנו.

חיים אומן: מה שקרה אז הוא שלא הייתה הנהלה ציבורית אחרי כן, כמו שאמר מיכה גולדמן.

חיים אומן: לא הייתה הנהלה ציבורית במשך שלוש שנים והיה לנו סל מלא של תוכניות לאותה אוכלוסייה שלא יכולנו לממש אותה.

חיים אומן: יש לנו היום – ונציג האוצר שיושב אצלנו בוועדה יעיד על כך – תוכניות שאנחנו עומדים לממש אותן לאותה אוכלוסייה בכל מה שקשור לנושא של קידום, בראייה הלאומית אפילו, המקצועות הטכנולוגיים והיכן שיש מחסור בקידום מקצועות הבנייה.

חיים אומן: על זה אנחנו גם דיברנו והיה אותו סיכום שמיכה גולדמן דיבר עליו, סיכום עם האוצר, שלא לוקחים את העודפים.

חיים אומן: יש לנו תוכניות והתוכניות הללו מופיעות ויכולות להיות מוצגות קבל עם ועדה.

חיים אומן: לכן, צריך להיות ברור שהעודפים האלה לא נוצרו לפני 15 שנים.

חיים אומן: עד תחילת 2004 אנחנו היינו בחסר בתקציב וזה מופיע בספרים ובכל מקום.

חיים אומן: כתוצאה שאחר כך לא הייתה לנו ועדה, נוצרו לנו היתרות האלה.

יאיר פינס: מה שמנהל הקרן אומר לא סותר את מה שאנחנו מציעים.

יאיר פינס: אנחנו מציעים שהחוק לא יחייב אותנו להעביר עודפים.

יאיר פינס: כמובן שהנהלת הקרן תבנה תוכנית עבודה.

זבולון אורלב: היא תבוא אליכם ותהיה תלויה בכם.

יאיר פינס: לא.

יאיר פינס: אנחנו אומרים שמה שיאושר בהנהלת הקרן כתוכנית עבודה, יעבור בעודפים.

524: אתה יושב בקרן?

יאיר פינס: כן.

524: אמר חיים אומן שעד 2004 היה חסר, זה נכון?

יאיר פינס: בשנת 2004 היה ביצוע מלא.

יאיר פינס: זאת הייתה שנה חד-פעמית.

524: אז תגיד שזה לא נכון.

524: תתנצל.

יצחק גלנטי: חבר הכנסת לשעבר יהלום שאל שאלה פשוטה ואני מבקש לענות לשאלה שלו, כן או לא.

יאיר פינס: בשנת 2004 היה ביצוע מלא של תקציב הקרן לאותה שנה.

יאיר פינס: מה שהוא עוד אמר, שלאורך התקופה של ה-15 שנים רואים אי-ביצוע של הקרן.

יאיר פינס: במצב כיום יוצא שהקרן לסיוע נוסף היא כמו בנק.

יאיר פינס: יש שם כסף שלא מבוצע.

יצחק גלנטי: הנקודה ברורה.

יצחק גלנטי: רציתי לדעת ולהבהיר כאן שלא נמסרה כל האינפורמציה אלא רק חלקה.

יצחק גלנטי: תודה.

יצחק גלנטי: הנקודה הזאת הובהרה ואני לא רוצה להשתמש בביטויים יותר קיצוניים.

חיים אומן: לגבי בנות השירות הלאומי.

חיים אומן: כמו שנאמר כאן, ואני לא רוצה להוסיף, יש כאן אבסורד.

חיים אומן: מצד אחד יש החלטות ממשלה שמגדילים את האוכלוסייה הזאת והוקמה מינהלת.

חיים אומן: אני רוצה לומר לכם שאנחנו גם משתמשים בפעילות בנות השירות הלאומי באותם הישובים, באותם אזורי הפיתוח, לאותה אוכלוסייה על מנת להוריד אותה מהברזלים בקרנות הרחוב להביא אותן אלינו ללשכות על מנת שנוכל לשלוח אותן ללימודים ותעסוקה.

חיים אומן: זה חלק מהעיסוק של בנות השירות הלאומי וזה יהיה עוול אם נוריד במספר הבנות.

קריאה: זה בעיקר בפריפריה.

יצחק גלנטי: זאת אומרת, האלטרנטיבה היא או לעודד אותן כפי שקיים היום או לשלם עבורן בשולי החברה בכל מיני מצבים שוליים אחרים בהם אנחנו נמצא אותם במעשי פשיעה למיניהם.

יצחק גלנטי: השאלה איפה התקציב הנכון.

יצחק גלנטי: כלומר, האם כאן מתקיימת פעולה חינוכית מול מצב אלטרנטיבי שהוא מאוד מאוד לא חינוכי.

2238: אני מציע אדוני היושב-ראש שלקראת סוף השנה תקבל דיווח לגבי הפעילות מה קרה בחודש אפריל ומה קורה לקראת חודש נובמבר ואיך ניצלנו את אותה רזרבה זמנית שהייתה כתוצאה ממה שנאמר על ידי המנכ"ל כי לא הייתה שלוש שנים ועדה ציבורית.

ערן יוסף: בתשובה למה שנאמר כאן.

ערן יוסף: נאמר כאן קודם שההצעה הוגשה בתיאום עם מערכת הביטחון ואני רוצה להדגיש שההצעה לא הוגשה בתיאום עם מערכת הביטחון.

ערן יוסף: האוצר יודע את זה.

ערן יוסף: יש מכתבים רשמיים של שר הביטחון אל שר האוצר וגם תשובות משר האוצר בנושא הזה.

ערן יוסף: ההתנגדות של מערכת הביטחון הייתה לכל השורה של התיקונים ותיקון אחד בסופו של דבר התקבל בוועדת הכספים תחת הסכמה שנושאים אחרים לא עולים להצבעה.

ערן יוסף: צריך להעמיד את הדברים על דיוקם.

ערן יוסף: שר הביטחון הצביע בעד כל חוק התקציב.

יעקב ברקאי: מה שאתה אומר עכשיו נוגד את תקנון הממשלה.

יעקב ברקאי: אתה יועץ משפטי ואתה לא יכול לומר את מה שאתה אומר.

יורם מרציאנו: זה היה שר הביטחון עמיר פרץ או ברק?

2238: זה היה בלי משקפת.

524: פרץ לא ראה.

יורם מרציאנו: עם כל הכבוד, מיכה, אתה חבר כנסת לשעבר ואתה עובד מדינה, אתה לא יכול לדבר על שר ביטחון לשעבר ככה ולא על חבר כנסת.

יורם מרציאנו: אני מבקש ממך שתחזור בך משום שמה ששר הביטחון הזה עשה למדינת ישראל בלי להבין בביטחון, אתם לא עושים עם להבין בביטחון.

יורם מרציאנו: עמיר פרץ לא מינה חברים שלו למשרד הביטחון כפי שמינו אותך.

יצחק גלנטי: הנושא עכשיו הוא לא משרד הביטחון.

2238: אני מבקש את מה שמבקש חבר הכנסת מרציאנו.

2238: אין לי שום כוונה להוביל את זה למסלול הזה.

יורם מרציאנו: בושה וחרפה.

יורם מרציאנו: אני גם אגיש נגדך תלונה לנציבות שירות המדינה.

2238: ביקשת שאני אקח את הדברים בחזרה.

יורם מרציאנו: בושה וחרפה.

2238: אתה ביקשת ממני לקחת את הדברים בחזרה ואתה לא מאפשר לי לעשות זאת.

2238: אמרתי לך שאני לוקח את הדברים בחזרה.

2238: למה אתה ממשיך?

ערן יוסף: שר הביטחון הצביע בעד הצעת חוק ההסדרים.

ערן יוסף: שר הביטחון ביקש כמה פעמים לקיים דיון נוסף לגבי ההצעות הספציפיות האלה של חיילים משוחררים ולכן לומר שההצעה תואמה עם מערכת הביטחון, זה לא נכון.

זבולון אורלב: אני מבין שמערכת הביטחון מתנגדת להצעה.

ערן יוסף: אם לא הייתה אמירה שזה הוגש בתיאום אתנו, לא הייתי אומר את הדברים.

זבולון אורלב: בשורה התחתונה, מערכת הביטחון מתנגדת להצעת החוק.

ערן יוסף: בהחלט.

חיים אומן: יש כאן מכתב מה-25 בספטמבר 2007 של שר הביטחון אל ראש הממשלה בו הוא מבקש דיון נוסף בנושא חוק ההסדרים על כל מה שקשור לנושא של הקרן לקליטת חיילים משוחררים.

ראובן גל: אדוני היושב-ראש, אני עומד בראש המינהלת לשירות אזרחי לאומי ואני אציין שהמינהלת הזאת נמצאת במשרד ראש-הממשלה.

יצחק גלנטי: ומשרד ראש-הממשלה תומך בהצעה הזאת של האוצר?

ראובן גל: דבריו של חבר הכנסת אורלב הם נכונים ומדויקים.

ראובן גל: ההצעה הזאת, תחילתה בחוק ההסדרים והיא עברה ללא בדיקה.

יצחק גלנטי: אני מבקש את נציגי האוצר להקשיב לדברים שנאמרים כאן.

ראובן גל: היא עברה ללא בדיקה מעמיקה לגבי נושא השירות הלאומי.

ראובן גל: אני רוצה להזכיר שההצעה הזאת מדברת על תיקון חוק קליטת חיילים משוחררים אבל לב לבה של הבעיה כאן היא לא בחיילים המשוחררים.

ראובן גל: צה"ל לא יקום ולא ייפול בגלל החוק הזה, אבל לגבי השירות הלאומי, גם עליו יחול החוק הזה, אני מקבל לחלוטין את הניסוח של חבר הכנסת יהלום ואכן זוהי מכת מוות לנושא.

ראובן גל: אני רוצה לומר שזאת לא הגזמה ולא דרמטיזציה של העניין אלא זאת אכן תהיה מכת מוות לשירות הלאומי.

ראובן גל: אני מבקש ממך, יש לי שתי אפשרויות.

ראובן גל: אני יכול לתת לך את גרסתי הקצרה למה יש להוריד את ההצעה הזאת או לבקש ברשותך לתת מצגת קצרה של חמש דקות שתסביר מהו השירות האזרחי הלאומי ומדוע הארכה בחצי שנה אכן תהיה מכת מוות.

יצחק גלנטי: תציג את המצגת בקצרה.

ראובן גל: אנחנו מדברים על מערכת שהוקמה בעקבות המלצה של ועדת עברי.

ראובן גל: אנחנו מדברים על הקמת מינהלת שהוחלט עליה בינואר השנה.

ראובן גל: אני מבקש להדגיש את העניין.

ראובן גל: הממשלה החליטה על הקמת מינהלת בינואר השנה, כלומר, לפני שלושה חודשים.

ראובן גל: צריך לחשוב איזו טעות זאת יכולה להיות שהממשלה החליטה על הקמת מינהלת ובו בזמן היא תגרום כמעט לחיסול השירות הלאומי שהמינהלת הזאת מופקדת עליו.

ראובן גל: המינהלת עוסקת בשירות האזרחי שעומד בעיקרו על שלושה דברים עיקריים, ואני רוצה להדגיש אותם.

ראובן גל: האחד, התרומה לקהילה, תרומה ושירות לקהילה.

ראובן גל: השני, השנה הזאת מאפשרת הכנה והכשרה לתעסוקה והכנסתם לשוק העבודה של בני האוכלוסייה הערבית, של חוק טל כפי שהוזכר ושל קבוצות אחרות באוכלוסייה.

ראובן גל: לדעתי האוצר, חשוב לו שהם ייכנסו לשוק העבודה וזאת אחת המטרות של השנה הזאת, אבל מצד שני יש גם העצמה ופיתוח אישי ובסך הכל זה יגרום לאזרחות טובה יותר.

ראובן גל: העקרונות מדברים על שירות התנדבותי, מדברים על שירות מקדם שוויון בהשוואה לחיילים ולאוכלוסיות אחרות שאינן משרתות, עקרונות ממלכתיים וגוף עצמאי ללא זיקה למערכת הביטחון.

ראובן גל: לכן זה נמצא במשרד ראש-הממשלה ולא במשרד הביטחון.

ראובן גל: יש גם מועצה ציבורית שמלווה את הגוף הזה.

ראובן גל: יש את ההטבות הכלכליות שהן לב הדיון שלנו.

524: זאת החלטת ממשלה?

ראובן גל: כל אלה מרכיבים מתוכה.

524: הנה החלטות הממשלה: השירות יזכה את המתנדבים בהטבות כלכליות בדומה.

524: אם כן, הממשלה חזרה בה.

ראובן גל: אני אגיע לזה.

ראובן גל: אנחנו מאשרים למתנדבים, בעיקר למתנדבים הערביים והחרדים, לשרת בקהילתם.

ראובן גל: יש גם הפעלה או מחשבות על הפעלה ואנחנו עובדים כיום על 11 אלף משרתים שבעת חירום, והיה כי נידרש לזה, הם יוכלו להתגייס ולפעול במצבי החירום.

ראובן גל: אמרתי שכיום משרתים 11 אלף וזה כולל שנה ראשונה ומעט בשנה השנייה ואני מיד אסביר את המספרים.

ראובן גל: בשטח יש כ-2,000 גופים מפעילים ואלה הם בתי חולים, בתי ספר, בתי אבות, גופים שונים שמפעילים את המתנדבים הללו.

ראובן גל: יש 8 עמותות שמפעילות את המתנדבים הללו ויושב כאן מנכ"ל של אחת העמותות האלה, הגדולה שבהן, שחבר הכנסת יהלום היה יושב-ראש שלה בעבר, ויש את המינהלת במשרד ראש-הממשלה שאמורה לפקח על כל הנושא הזה.

ראובן גל: אני רוצה לציין שלאחרונה מונה שר במשרד ראש-הממשלה שממנה על הנושא הזה ואני יודע שגם עמדתו בעניין הזה הובאה.

זבולון אורלב: מה עמדתו של השר אילון לגבי הצעת החוק הזאת?

ראובן גל: הוא באופן ברור לגמרי מסתייג מההצעה.

ראובן גל: בהחלטת הממשלה – וזאת הנקודה החשובה – נקבע שאורך השירות האזרחי יהיה למשך שנה אחת עם אפשרות למתנדב עצמו ולמתנדבת על פי החלטתם לבחור באפשרות של שנה שנייה.

ראובן גל: בפועל אנחנו יודעים שפחות משליש, סדר גודל של כ-27 אחוזים בלבד, בוחרים בשנה השנייה.

ראובן גל: הרוב הגדול משרתים שנה אחת בלבד, משרתים אותה במסירות רבה, ואני יכול לספר לכם סיפורים רבים מאוד על התרומה שלהם בבתי אבות, בבתי חולים, בבתי ספר וכולי, אבל הם משרתים שנה אחת.

ראובן גל: כל החלטה שתגדיל את משך השירות משנה אחת לשנה וחצי, המשמעות שלה לגבי שירות לאומי היא לא שנה וחצי אלא היא או שנה או שנתיים מכיוון שאנחנו עובדים כמוח שעובדים בבתי ספר ומדובר בשנת לימודים.

ראובן גל: אם יאריכו את התקופה לשנתיים, פירוש הדבר שרק 27 אחוזים מתוך ה-11 אלף שציינתי קודם, יישארו בשירות.

ראובן גל: באותה שנה שבה הממשלה החליטה על הקמת מינהלת, השירות האזרחי יקבל את מכת המוות שחבר הכנסת יהלום ציין אותה קודם ואני אומר את זה באחריות מלאה.

ראובן גל: לכן בעיניי תיקון כזה יפגע קשה במוטיבציה, גם למעשה יבוא כמסר הפוך למסר שהחליטה עליו הממשלה, ולכן לדעתי קרתה כאן תקלה.

ראובן גל: ההצעה הזאת עברה מבלי שהיא נבחנה לעומק ולכן אני מבקש מאוד להסיר אותה בכל דרך שחברי הכנסת ימצאו לנכון.

יצחק גלנטי: אנחנו ניגש להצבעה אבל נמתין לחברת הכנסת סופה לנדבר שביקשה להשתתף בהצבעה.

זבולון אורלב: אני מבין שההצבעה שלנו תכלול את שני הסעיפים גם יחד.

יצחק גלנטי: כן.

זבולון אורלב: הדבר הזה הוא חשוב מאוד.

זבולון אורלב: אגב, זאת דוגמה ממש קלאסית לבעייתיות שיש לחוק ההסדרים, איך בתוך חוק הסדרים של 200 סעיפים מכניסים סעיף מסוים.

ליטל שוורץ: 119.

ליטל שוורץ: תיקון חוק קליטת חיילים משוחררים בחוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ"ד-1994 (להלן – חוק קליטת חיילים משוחררים) – (1) בסעיף 1, בהגדרה "חייל משוחרר", במקום "12 חודשים" יבוא "18 חודשים".

ליטל שוורץ: (2) בסעיף 7(ג), הסיפא המתחילה במלים "סכום שלא נוצל" – תימחק.

ליטל שוורץ: 120.

ליטל שוורץ: תיקון חוק קליטת חיילים משוחררים - תחולה ההגדרה "חייל משוחרר" שבסעיף 1 לחוק קליטת חיילים משוחררים, כנוסחה בסעיף 119 לחוק זה, תחול לגבי מי שהיום הראשון של שירותו הסדיר חל ביום כ"ג בטבת התשס"ח (1 בינואר 2004) ואילך.

יצחק גלנטי: הגיעה חברת הכנסת לנדבר.

יצחק גלנטי: אנחנו מצביעים על סעיפים 119 ו-120.

יצחק גלנטי: ה צ ב ע ה שני הסעיפים לא התקבלו

יורם מרציאנו: אני מבקש רביזיה.

יצחק גלנטי: לא על זה.

יצחק גלנטי: אנחנו נעשה בסוף.

יצחק גלנטי: אם תרצה, בבקשה, על כל הצעת החוק.

יורם מרציאנו: אני מבקש להצביע על דיון מחדש, על רביזיה.

יורם מרציאנו: אני מבקש להצביע עכשיו.

יצחק גלנטי: אנחנו מצביעים על הרביזיה של חבר הכנסת מרציאנו.

יצחק גלנטי: ה צ ב ע ה הרביזיה נפלה תודה רבה.

יצחק גלנטי: הישיבה נעולה.