ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 524, 2008-04-08 10:00

חברי הוועדה: מוזמנים: מיכל כהן – עו"ד, מחלקת ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים לאה רקובר – עו"ד, היועצת המשפטית, הנהלת בתי המשפט

קצרנית: תקנות בית הדין לעבודה (אגרות), התשס"ז-2007

דוד רותם: תקנות בית הדין לעבודה (אגרות).

תמי סלע: עברנו על הנוסח כפי שמונח על שולחן הוועדה.

תמי סלע: הגענו לנושא של דיון מהיר.

תמי סלע: התחלנו לדון בנושא הזה.

לאה רקובר: אם אנחנו מכניסים את המנגנון של החזר אגרה, כשהאגרה שתישאר בבית משפט היא אגרה בסכום נמוך, אז המשמעות המעשית של התוספת הזאת לא תהיה גדולה.

לאה רקובר: צריך לזכור שבתי הדין לעבודה עובדים בכמויות אדירות של תיקים.

לאה רקובר: אנחנו בנינו את התקנות בדרך כזאת שברגע שיש סוג עניין נקבעת לגביו אגרה.

לאה רקובר: אם זה סוג עניין כספי נקבעת אגרה בשיעור אחוז אחד.

לאה רקובר: אם אני מוחקת את תקנה 5א אני לא ממעטת את הדיון המהיר.

דוד רותם: זה לא נמחק.

דוד רותם: זאת לא פשרה ולא בוררות.

דוד רותם: זה פסק דין של הרשם.

לאה רקובר: אנחנו נכניס אותם לרשימת העניינים לפי 5, זאת אומרת שהם ישלמו אגרה מראש ויהיו זכאים להחזר.

דוד רותם: מדובר באנשים מסכנים.

דוד רותם: אני לא רוצה החזרים.

תמי סלע: למה להעביד את המערכת פעמיים?

תמי סלע: כמעט אין מצב שהם עוברים לדיון מהיר.

תמי סלע: בדרך כלל הם נגמרים תוך דיון אחד.

דוד רותם: תפטרי אותם מאגרה.

דוד רותם: תשאירי אותם פטורים מאגרה.

לאה רקובר: אני חושבת שזה לא נכון לפטור.

דוד רותם: בית הדין לעבודה הוקם בשביל התיקים האלה.

דוד רותם: אין פה נציגי ציבור, אין פה בזבוז זמן, אין פה משחקים.

לאה רקובר: אם מדברים על אחוז אחד זה 200, ואם מדברים על חצי אחוז זה 100 שקלים.

לאה רקובר: צריך לקבוע אגרת מינימום.

לאה רקובר: נשאיר את אגרת המינימום של 120 שקל.

דוד רותם: על התביעות האלו זה נורא ואיום.

דוד רותם: אלו תביעות של אנשים קשיי יום שמגיעים לבית הדין אחרי שעשקו אותם כל כך הרבה זמן ולא שילמו להם את מה שמגיע להם.

לאה רקובר: האגרה של 58 שקלים זה פחות מהוצאות הנסיעה שלו לבית הדין.

דוד רותם: לבית הדין אין הוצאות על התביעות האלו.

לאה רקובר: בוודאי שיש לו הוצאות.

לאה רקובר: 500 שקלים יורדים מהמדינה ברגע שפותחים תיק.

דוד רותם: זה חלק מהשירותים שהמדינה צריכה לתת לאזרח שלה.

דוד רותם: לאזרח המסכן הזה תוותרי על 57 שקלים.

לאה רקובר: אם אנחנו משאירים את התיקון אנחנו נגביל אותו לאגרת מינימום.

דוד רותם: אני מציע שלדיון מהיר תגבו 60 שקלים מינימום.

דוד רותם: נניח שהגשתי בקשה לתיקון כתב תביעה, אישרו לי את התיקון ואני לא מתקן.

דוד רותם: למה את רוצה ממני אגרה?

דוד רותם: אני מגיש בקשה לתקן.

מיכל כהן: התביעה תלויה ועומדת.

דוד רותם: כתוב שאני צריך לשלם את זה בתוך 10 ימים מהמועד שהותר התיקון.

דוד רותם: זה צריך להיות מהמועד שהוגש התיקון.

מיכל כהן: אנחנו רואים חשיבות בהקפדה על אחידות.

דוד רותם: אם לא תגישי כתב תביעה מתוקן כתב התביעה המקורי עדיין עומד.

לאה רקובר: למה אתה חושב שאדם שהגיש בקשה לבית המשפט לתיקון כתב תביעה יכול לעשות שבת לעצמו?

דוד רותם: למה את חושבת שזה צודק שאני משלם מס הכנסה, ביטוח לאומי, מס קנייה ומכס וכשאני רוצה פעם אחת שהמדינה תנהל לי משפט היא מבקשת ממני לשלם על זה בנפרד?

לאה רקובר: זאת שאלה כללית שנוגעת לאגרות.

תמי סלע: את אומרת שעל הבקשה לתיקון כתב תביעה מגיע לשלם אגרה.

לאה רקובר: זה מובן מאליו שאדם שהגיש בקשה ומתקן גם צריך לשלם.

דוד רותם: שישלם את האגרה כשהוא מתקן.

דוד רותם: פה הוא לא תיקן.

מיכל כהן: למה 10 ימים ממועד ההגשה?

דוד רותם: זה יהיה עם ההגשה.

דוד רותם: ברגע שהוא מגיש כתב תביעה מתוקן הוא ישלם את האגרה.

דוד רותם: ב8(ב) יש בלבול.

דוד רותם: אתם התכוונתם שאם הגשתי תביעה על 100 אלף שקל ואחרי שנה אני רוצה להעלות אותה ל200 אני אצטרך לשלם עליה יותר.

דוד רותם: את המילים "על ההפרש כאמור" צריכים למחוק.

לאה רקובר: נניח שאני רוצה לתקן את סכום התביעה ל200 אלף שקל.

לאה רקובר: אם הייתי מגישה את הסכום המקורי במועד, אז התביעה שלי לא הייתה 200 אלא 180.

לאה רקובר: אני לוקחת את ה180, מפחיתה את ה100 ששילמתי.

לאה רקובר: .

דוד רותם: אני הגשתי תביעה על 100 אלף שקל.

דוד רותם: עכשיו אני רוצה לתקן ל200.

דוד רותם: סכום התביעה המקורי שלי שווה היום 150.

דוד רותם: אני לוקח את ה100, מצמיד אותו ומשלם על ההפרש בין 150 ל200.

דוד רותם: אני רוצה להוריד את המילים "על ההפרש כאמור".

לאה רקובר: בסדר.

דוד רותם: סעיף 9.

דוד רותם: האם ברור לכם שיכול להיות מצב שהאגרות יורדות?

לאה רקובר: בגלל זה יש שינוי ולא עלייה.

לאה רקובר: מעדכנים פעם בשנה.

לאה רקובר: במשך שנה המדד לא יורד בדרך כלל.

תמי סלע: סעיף 11(ג)(1) מדבר על מצבים שנותנים פטור.

תמי סלע: אנחנו מבקשים להוסיף את בית משפט.

דוד רותם: בסדר.

תמי סלע: יוצא שעל ערעור של דיון מהיר, שזה פסק דין של בית דין אזורי שהוא ברשות ערעור, האגרה תהיה 300 שקל.

מיכל כהן: כמו ערעור לבית משפט לתביעות קטנות.

תמי סלע: פה זה צריך להיות 150.

תמי סלע: מה שנשאר ב150 זה תביעה של עובד מול קופת גמל.

תמי סלע: ב24א(2) ו(4) זה עובד מול ארגון עובדים.

תמי סלע: גם זה מוצדק שיהיה בנמוכים יותר.

לאה רקובר: את פרט 8 צריך להעביר לפטורים.

לאה רקובר: אלה האנשים הכי מסכנים שהמעבידים מתעללים בהם.

דוד רותם: את העניין של התביעות בדיון המהיר צריך לתקן.

תמי סלע: יש הוראת מעבר והוראת תחולה.

תמי סלע: אין פה כרגע מועד.

תמי סלע: מה המועד שאתם רוצים?

לאה רקובר: אני מבקשת שזה יהיה ב-1 בספטמבר.

דוד רותם: אין בעיה.

דוד רותם: מי בעד התקנות?

דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד התקנות אושרו.