ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 559, 2008-04-08 12:00

גלעד ארדן: אני מתכבד לפתוח את ישבית ועדת הכלכלה כאשר על סדר היום תקנות התעבורה (תיקון מס' 3), התשס"ה-2005 (תיקון), התשס"ח-2008 בדבר הארכת תקופת המעבר בין שיטות רישיונות הנהיגה, ליישום התקינה האירופית ששמענו מהמשרד שהיא כל כך חשובה חוץ מנושא נהיגה על רכב כבד.

עוזי יצחקי: זה חלק מאימוץ התקינה האירופאית, רכב נהיגה, הכשרת הנהג, ותכנון תחבורה.

גלעד ארדן: אני לא מטיל בכך שום ספק למעט התמיהה שהבעתי בעבר על...

אבשלום וילן: הרישיון תופס בכל מדינות אירופה?

עוזי יצחקי: הרישיון נכון לעכשיו תופס במדינות אירופה וגם בארצות הברית הפכנו את זה מpermit license וזה תופס בארצות הברית.

חוה ראובני: כמעט כל המדינות מכירות בזה כפקטור מבחינה זו שחברות ההשכרה ישכירו רכב, שוטר שיעצור בביקורת רישיונות שגרתית יקבל את זה, אבל רק חלק מהמדינות מכירות בזה באופן רשמי.

אבשלום וילן: ארצות הברית מכירה בזה רשמית?

עוזי יצחקי: כן.

אבשלום וילן: והאיחוד האירופי?

לאה ורון: תבהירו לוועדה אם הרישיון מוכר בכל מדינות אירופה.

גלעד ארדן: אני מציע לאפשר להם קודם להציג את הבקשה.

אבשלום וילן: זה הרבה יותר חשוב, שיפסיקו לשגע אותנו עם הרישיון הבין לאומי.

גלעד ארדן: זה כרוך אחד בשני.

חוה ראובני: הבקשה הספציפית הזו לא קשורה.

גלעד ארדן: למה?

גלעד ארדן: היא מאריכה את המועד שאתם מחליפים בו את כל הרישיונות.

גלעד ארדן: אז יש משמעות לאיזה רישיון אני אוחז כשאני נוסע לחו"ל.

עוזי יצחקי: אני אציג את הבקשה בקצרה, באוקטובר 2004, כחלק מאימוץ כלל התקינה האירופאית במדינת ישראל אימצנו גם את תקני רישיונות הנהיגה.

עוזי יצחקי: התחלנו להתארגן לעניין הזה ובהתאם לתקנות גם הכנסנו לתקופת מעבר שמה- 1 לינואר 2007 עד סוף יוני 2008.

עוזי יצחקי: אני רוצה להגיד כמה מילים על הפרויקט הזה.

גלעד ארדן: מה הייתה המטרה שלו?

עוזי יצחקי: קודם כל התאמת רישיונות הנהיגה לתקינה האירופאית, אפשר לראות את רישיון הנהיגה החדש, הכול נמצא במתכונת אירופאית, על פי התקינה האירופאית, כאשר כלל הפרמטרים הם על פי התקינה האירופאית.

עוזי יצחקי: בגב הרישיון יש את דרגות הרישיון, הרישיון הוא קל להבנה, נוח וגם תוך כדי הכנסתנו עיצוב מחדש של הרישיון, הוספנו אלמנטים ביטחוניים למניעת זיופים.

עוזי יצחקי: היום זו תעודה, אני לא אגיד תעודת הזהות כי יש את הפרויקט של משרד הפנים, אבל זו תעודת הזיהוי של מדינת ישראל.

עוזי יצחקי: בבחירות האחרונות בכנסת ה- 17 כבר ניתן היה להצביע ולהזדהות באמצעות רישיון הנהיגה וזה רק מראה עד כמה הרישיון ברמה גבוהה.

עוזי יצחקי: אנחנו עוד הוספנו אלמנטים ביטחוניים למניעת זיופים, פרטי בעל הרישיון הוא בעברית ובאנגלית, בחזית הכרטיס וגם דרגות הרישיון.

עוזי יצחקי: במקביל לפרויקט הלאומי הזה של הסבת הרישיונות התאמה לתקן האירופאי, אם הדרגות הם לא 1,2,3 כמו שהיה, אלא B,C,D,E מותאם לתקינה האירופאית.

עוזי יצחקי: החלטנו לצלם את כלל הנהגים מחדש, זה פרויקט לאומי לא פחות, עד היום צילמנו מאפריל 2006 1.8 מיליון נהגים, זה המאגר הלאומי החדש של תמונות ל מדינת ישראל ובהחלט אנחנו מאד שבעי רצון גם מהתקדמות הפרויקט גם מהסבת הרישיונות, גם מההתאמה לתקינה האירופית וגם מהצילומים שאנחנו מבצעים לנהגים.

עוזי יצחקי: לגבי השאלה שנשאלה, רישיון הנהיגה הישראלי היום רשמית מוכר במספר מדינות באירופה, הוא מוכר רשמית בארצות הברית כחלק מהשינוי הפכנו מ-driving permit ל-driving license שהוא מוכר גם בארצות הברית.

עוזי יצחקי: לפני מספר חודשים שהתחלנו להנפיק את רישיונות הנהיגה החדשים העברנו לכלל הקונסוליות של ישראל במדינות אירופה, אנחנו מקבלים עד כה תגובות, רובן הודיעו כבר שהן מכירות, יש מספר מדינות שביקשו העברות כאלה ואחרות אבל בהחלט הרישיון הזה הוא רישיון מוכר וניתן להשתמש בו ולחסוך את הרישיון הבין לאומי.

עוזי יצחקי: אבל נחו ממליצים לכל אזרח לבדוק את העניין הזה טרם יציאתו למדינת היעד.

גלעד ארדן: מי שמחזיק את הרישיון החדש למעשה יכול לנהוג בכל מקום?

עוזי יצחקי: אנחנו עדיין ממליצים לברר על אותה ארץ לפני שיוצאים.

גלעד ארדן: אתה יכול לתת דוגמאות בהם הרישיון החדש מוכר בהם?

עוזי יצחקי: צרפת, אנגליה, גרמניה, הולנד, איטליה, ספרד.

גלעד ארדן: אני מחדד, אלו מדינות, שמי שמחזיק ברישיון החדש, יכול למעשה לנהוג בהם בלי שהוא צריך לעשות בממסי רישיון נהיגה בין לאומי.

עוזי יצחקי: היינו אמורים להתחיל להסב את הרישיונות בינואר 2007 , בפועל התחלנו רק באוגוסט 2007, היו לנו דברים, נמצא אתנו הראל יצחקי , מנכ"ל חברת דפוס בארי, הזכיין שלנו להנפקת הרישיונות, מסיבות של התארגנות, גם טכניות שלנו וגם של החברה וגם הארכת ההתקשרות עם החברה שהייתה, התחלנו להפיק את הרישיונות רק בחודש אוגוסט 2007.

עוזי יצחקי: מהנתונים שהגשתי אתמול וביום חמישי, הודענו שעד היום עשינו 1.8 מיליון רישיונות נהיגה חדשים, בנקודת הזמן הנוכחית אנחנו נדרשים להחליף עוד 2 מיליון רישיונות, ומהות הבקשה ותכליתה היא להאריך את תקופת המעבר עד סף שנת 2009, כפי שהסברנו בבקשה וכפי שיפרטו אנשי הכספים שלצידי, נקטין בכך הוצאות למשק.

אבשלום וילן: איך?

אבשלום וילן: יש 3 מיליון רישיונות, אני קורא פה שאפשר לשלוח את החדש.

עוזי יצחקי: ככל שאני אשלח את החדש, אני צריך לשלם על החדש, בזמן שאני מחזיק רישיון נהיגה תקף וזה אומר להחליף רישיון תקף באופן יזום ולשלם עבורו.

אבשלום וילן: אזרח ישראלי עם רישיון ישן שרוצה לנסוע לספרד בפסח, או לדודה שלי בפריז, החלתם על שנה וחצי, אבל בגלל שמישהו באוצר חישב שאם הרישיון שלי מתחלף בעוד שלוש שנים, תמשוך את זה עכשיו שלוש שנים ואני אצטרך ללכת לממסי.

אבשלום וילן: אם קבעת מבצע של שנה, שנה וחצי, למה אתה לא גומר אותו?

גלעד ארדן: חבר כנסת וילן חידד את העובדה שאם ניתן את הארכה הזו אנחנו פוגעים בחלק מהצרכנים הישראלים שיצטרכו לאורך זמן רב יותר לרכוש רישיון נהיגה בין לאומי במדינות שהרישיון החדש, שאנחנו מברכים אתכם עליו, מייתר את הצורך בו.

גלעד ארדן: השאלה השנייה שאני לא מצליח להבין, איך ייחסך הכסף?

גלעד ארדן: כל ההבדל הוא האם ה-6 מיליון האלה יוציאו אותם בדחיפות עד סוף יוני - - -

עוזי יצחקי: זה על פי תקנות של ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: אני יודע, אבל המכתב שלך סותר את הפניה של השר לגבי התאריך.

גלעד ארדן: איך בדיוק ייחסך הכסף?

עוזי יצחקי: אני מחליף לך באופן שוטף את הרישיון ולא באופן יזום.

גלעד ארדן: לפי התיאוריה הזו אפשר היה את כל המבצע לעשות באופן שוטף ולא יזום והיינו חוסכים לא 6 אלא 15 מיליון.

אבשלום וילן: נכון, אבל למה שהאזרחים ייהנו?

אבשלום וילן: הם גם חתמו הסכם עם בארי.

הרצל בן יהושע: יש תקופות שיא ותקופת שפל לגבי הנפקת הרישיון זה נובע מכך שלפני עשר שנים תוקף הרישיון היה לשנתיים, עברנו לחמש שנים, ובתחילת 2006 מחמש שנים עברנו לעשר שנים.

הרצל בן יהושע: זאת אומרת שהיקף הנפקת הרישיונות לא זהה כל שנה, יש שלוש שנים שאנחנו מנפיקים כמות גדולה של רישיונות, למרבית הנהגים ולאחר מכן, היקף הנפקת הרישיונות הרבה יותר קטן, אלה רק רישיונות שוטפים או חלק מהרישיונות שנעשו.

הרצל בן יהושע: השנים שאנחנו נמצאים בהם עכשיו, 2007, 2008, 2009, הם שנות השיא, החל משנת 2010 אנחנו עוברים לשנות השפל, זאת אומרת כמות מאד קטנה של רישיונות.

הרצל בן יהושע: לכאורה, במיוחד אם לוקחים את שנות השיא, אדם שתוקף הרישיון שלו הוא לאוגוסט 2008, לפי הפקודה הקיימת היינו אמורים לשלוח לו רישיון עד ה- 30 ביוני 2008, כאשר תוקף הרישיון היה נגמר באוגוסט היינו אמורים לשלוח לו עוד רישיון.

הרצל בן יהושע: אם אני לוקח בחשבון את מספר הנהגים שהיינו אמורים לשלוח עבורם אם אתה לא משנה את תוקף הרישיון, רישיון כפול, אני מגיע לסדר גודל של מיליון נהגים.

אתי בנדלר: למה רישיון כפול?

אתי בנדלר: למה לא יכולתם לשלוח לו כבר ביוני את החדש?

אתי בנדלר: אני מבינה שאתה צריך לשלוח לפני כן רישיון חדש אבל למה במתכונת הישנה ולא החדשה?

הרצל בן יהושע: אם אני הולך לפי החקיקה הקיימת, למרות שתוקף הרישיון שנמצא אצלו בכיס מתאים לו עד ה-1 באוגוסט, אבל אני חייב לשלוח לו רישיון חדש עד ה- 31 ליוני, אז אני אשלח לו רישיון חדש עד ה- 31 ביוני, שהתוקף שלו יהיה עד ה- 1 באוגוסט ובאוגוסט אני אצטרך לשלוח לו רישיון נוסף.

אתי בנדלר: זה תמיד יקרה, גם כשאתם דוחים את התאריך זה יקרה.

חוה ראובני: זה מצמצם את האוכלוסייה.

הרצל בן יהושע: הסברתי שמכיוון שיש לנו שנות שיא ושנות שפל, שנות השיא שלנו, בגלל ששינינו את תוקף הרישיון, שנות השיא שלנו כרגע זה 2007, 2008, 2009, החל מתחילת שנת 2010 אנחנו עוברים לשנת שפל ובשנת 2010 היקף הרישיונות שאנחנו צריכים להנפיק מאד קטן יחסית.

גלעד ארדן: אני אסביר לך מהן שנות השיא, יש גידול באוכלוסייה וכל שנה יש יותר אנשים עם רישיונות - - -

חוה ראובני: לא, זה בגלל המעבר לחידוש כל עשר שנים.

גלעד ארדן: אבל בכל מקרה, מי שמסתיים לו, זה לא קשור לעשר שנים, אף אחד לא מסתיים לו בגלל העשר שנים.

גלעד ארדן: ביקשתם באזור ה- 18 חודש בשביל המבצע הזה.

חנן אהרון: הרישיונות חודשו בזמנו אחת לחמש שנים, ב- 1 לינואר 2006 עברנו להנפיק רישיונות לעשר שנים.

עוזי יצחקי: מה שחוסך למשק מיליוני שקלים.

חנן אהרון: ב- 2009 יש כאלה יש 600,000 נהגים שיחדשו את רישיונם ב- 2010 יהיו 340,000.

חנן אהרון: מ- 2011 עד 2016 יש לנו חידושים של נהגים מעל גיל 50 ונהגים מבוגרים, המצב שאתם מתארים לא יקרה, הבעיה תהיה רק ב- 2009 וב- 2010, בהמשך אין בעיה.

חנן אהרון: אם אנחנו מאריכים את התקופה עד סוף 2009, נחליף לרוב הנהגים את הרישיון בצורה שוטפת.

גלעד ארדן: גם היום אתה מחליף לעשר שנים.

גלעד ארדן: גם אם תחליף היום יזום לכולם אתה מחליף לעשר שנים.

חוה ראובני: עד גמר התוקף.

חנן אהרון: אני מחליף את הקיים, לא משנה את התוקף.

אבשלום וילן: אז תן לו לעשר שנים.

עוזי יצחקי: זה שינוי מערכות.

אתי בנדלר: נניח שיש לו עוד שמונה חודשים עד גמר התוקף, תנו לו עשר שנים פלוס שמונה חודשים.

חוה ראובני: התקנות לא מסמיכות אותנו לעשות את זה.

אתי בנדלר: אז מדוע את התיקון הזה לא הבאתם לאישור הוועדה?

גלעד ארדן: זה התיקון שהיה צריך לבוא.

חוה ראובני: אני רוצה להגיד איך נולדו ה- 18 חודש הקיימים, לפני שהתקנות האלה הגיעו לכנסת רצינו לעשות את תקופת המעבר של חמש שנים בהתאמה לתקופת רישיון הנהיגה על מנת שלא נצטרך להחליף רישיונות בכלל כי ידענו שזה לא פשוט מבחינה כספית ארגונית, זה מציב מצב של אנשים עם שני רישיונות ביד, שזה גם מצב לא רצוי, לא אהבנו את רעיון התהליך של החלפה מכל הסיבות.

חוה ראובני: משטרת ישראל אמרה בזמנו זה לא טוב שתי שיטות במקביל, שני סוגי רישיונות לפי שני שיטות שונות.

חוה ראובני: הם לא ביקשו תקנים, הם ביקשו כסף וקיבלו אותו ממילא אבל אמרו שמבחינתם לחיות כשבמקביל חיות שתי שיטות חמש שנים, זה בלתי אפשרי.

חוה ראובני: אז התכווצנו לשנה וחצי, זו הייתה הפשרה.

חוה ראובני: היום המשטרה אומרת שהיא כבר חיה שנה עם שתי שיטות במקביל, היא חיה עם זה בסדר, זה לא מפריע לי, לא אכפת לי להאריך את זה, מלכתחילה אמרנו שהרעיון של החלפת רישיונות הוא רעיון לא טוב.

גלעד ארדן: למה עד סוף 2009?

גלעד ארדן: החיסכון יגדל אף יותר אם תגידו סוף 2010.

עוזי יצחקי: אנחנו לא רוצים למשוך את זה יותר.

גלעד ארדן: או שהטיעון הוא החיסכון הכספי או שלא, אם זה חיסכון כספי אז עד סוף 2010 יהיה החיסכון המקסימאלי כי אחרי זה יש צניחה במספר המחדשים.

אבשלום וילן: זו אחת הבקשות מהמוזרות שנתקלתי בהן.

אבשלום וילן: אני רוצה שתבין מה החסכונות האלה עושים.

אבשלום וילן: הייתי צריך לחדש רישיון ובגלל כל מיני סיבות הייתי חייב להגיע למשרד תל אביב.

אבשלום וילן: כשבאתי ראיתי 300 אנשים במצב שלי עומדים, ביום קיץ חם, צועקים ומשתוללים, לא ראיתי דבר כזה במדינת ישראל שנים.

אבשלום וילן: הלכתי מיד למנהל רשות הרישוי ושאלתי מה קורה?

אבשלום וילן: הוא אמר שקיצצו אותם, יש שתי עובדות על 300 איש, שאלתי למה הדברים האלה לא נעשים בצורה טכנולוגית והוא ענה לי שאי אפשר, כי צריך ככה וככה.

אבשלום וילן: חשבתי שאני נמצא במדינה מפגרת.

אבשלום וילן: התקשרתי למנכ"ל ואמרתי לו שזו לא חוכמה לפתור את הבעיה של חבר כנסת, צריך לפתור את הבעיה לכולם.

אבשלום וילן: הוצאתי מכתב מסודר והראיתי איך מתעללים באזרחים וההסבר שלהם הוא הפרטה, האוצר לקח כסף.

אבשלום וילן: סוף סוף הם עושים מהלך טוב ואומרים ניתן רישיון תוך שנה וחצי לכל האזרחים, אפשר לנסוע אתו לאירופה ולארצות הברית, אבל פתאום באים עם נימוק של כסף שאומרים, נעשה את זה על פני שלוש שנים.

אבשלום וילן: שוב, האזרח שייסע לצרפת מחר יגידו לו שזה לא טוב, תחכה עוד שלוש שנים תקבל את הרישיון החדש.

אבשלום וילן: אני לא מבין למה?

אבשלום וילן: הוועדה הזו אישרה בלי סוף, אנשים נוסעים בלי רישיונות ועם רישיונות מזויפים, את הרישיון הזה אומרים שאי אפשר לזייף.

אבשלום וילן: שאלתי לפני הישיבה ואמרו לי שהמספרים הם לא 6 מיליון אפילו פחות, 3 מיליון.

אבשלום וילן: כבר סיכמתם, העברנו לכם, חתמתם הסכם עם היצרן, מה הסיפור?

אבשלום וילן: מישהו באוצר עשה קיצוץ ועל זה 300 איש צריכים להגיע לדוכן ויש להם שני פקידים.

גלעד ארדן: אני מניח שמספר מחדשי הרישיון היה ידוע גם בעת אישור התקנה.

חוה ראובני: אז לא היה רישיון לעשר שנים, רק לחמש.

אבשלום וילן: עשיתם מהלך טוב, אתם תהיו בסדר עם האוצר, אנחנו נהיה הרעים.

גלעד ארדן: האם לדפוס בארי יש את היכולת לעמוד בלוח הזמנים הקיים היום בתקנות?

הראל יצחקי: אין שאלה בכלל.

אבשלום וילן: אני מציע להאריך את התקנות, עד ה- 31 בדצמבר 2008.

אבשלום וילן: אני מוכן להתפשר על חצי שנה, מעבר לזה אפילו לא יום אחד, למה שהאזרחים יסבלו?

גלעד ארדן: עד אז יהיה כאן יושב ראש אחר תביאו הצעה להארכה.

עוזי יצחקי: אני לא מביא עוד הצבעה.

הרצל בן יהושע: אני מבקש לתקן כמה דברים, קודם כל העלות היא לא 3 מיליון זה במפורש 6 מיליון.

הרצל בן יהושע: אני לא יודע מי אמר לו 3 מיליון.

אבשלום וילן: היצרן שחתמת אתו על חוזה.

הרצל בן יהושע: אז כנראה הוא אמר מספרים שהם לא לגמרי בדוקים.

לאה ורון: מה יהיה גודל החיסכון?

הרצל בן יהושע: גובה החיסכון הוא בסדר גודל של 6 מיליון.

הרצל בן יהושע: מבחינה ציבורית יש טעם לפגם.

גלעד ארדן: יש פגם בטיעון שלך, אני מבין מה אתה הולך להגיד.

הרצל בן יהושע: שאדם יקבל רישיון ואחרי חודש יקבל רישיון חדש.

אבשלום וילן: מצאנו דרך לפתור את זה, תשלח לו רישיון אחד וזהו למה אתה מטרטר אותו למשרד בתל אביב.

גלעד ארדן: יש טעם לפגם גם בכך שיהיו אזרחים שצריכים לנסוע לחו"ל ויצטרכו לעשות רישיון בממסי, ויהיו אזרחים שלא.

גלעד ארדן: אם אין ברירה אז אין ברירה, אבל השאיפה שלנו היא לצמצם את הזמן המקביל לזה שיש אנשים שאוחזים ברישיון כזה ויש כאלה שבזה, בשני הדברים יש טעם לפגם.

גלעד ארדן: האיזון הנכון היה צריך להיות כפי שהציעה היועצת המשפטית שהמשרד יבוא ויבקש שינוי תקנה שמאפשר לו להנפיק לאלו שצריך לחדש להם ב- 2009, או ב- 2010, תפעילו שיקול דעת אם צריך רק מי שבשנה הקרובה או בשנתיים הקרובות, מה שנראה לי מוגזם מידי.

גלעד ארדן: על 2010 אפשר להגיד שאתם נותנים לעשר שנים ו-8 חודשים.

עוזי יצחקי: זה בלתי אפשרי מדובר באגרות ומערכות מידע, זה טירוף מוחלט, בדקנו את זה כשהסבנו את הרישיונות.

עוזי יצחקי: השאלה לגיטימית אבל לא יעמדו בזה.

הראל יצחקי: כמה מילים על הפרויקט, זה פרויקט שהתחיל בדצמבר 2006 אני יכול להקריא מכתבה שפרסם שר התחבורה שאול מופז :"שר התחבורה שאול מופז מתכנן מבצע ענק לחידוש רישיונות הנהיגה לכל 3.4 מיליון מחזיקי הרישיונות בישראל.

הראל יצחקי: החידוש יתבצע גם ברישיונות שחודשו לאחרונה והנימוק, ישנם יותר מידי אנשים שנוהגים בכבישים ללא רישיונות ועם ריבוי של עבירות תנועה, צריך לחדש את כל הרישיונות בישראל כדי להוריד את כל אלה מהכביש.

הראל יצחקי: אני שואל מה השתנה?

הראל יצחקי: הדבר הזה היה נכון בדצמבר 2006, הוא נכון גם היום ולא השתנה שום דבר.

הראל יצחקי: יתרה מזו, כל הפרויקט הזה נועד באופן מוחלט - - -

גלעד ארדן: אתם לא רוצים לעבוד בעתיד עוד עם משר' התחבורה?

הראל יצחקי: אנחנו רוצים לעבוד, אנחנו חושבים שאנחנו יכולים לעבוד.

הראל יצחקי: אני רוצה לענות על הטענה הכלכלית, 90% מהכסף לפרויקט הזה כבר אושר.

הראל יצחקי: אני חושב שהוועדה תעשה חסד עם כל הנוגעים בדבר, גם המשרד, גם האוצר, גם הספקים וגם היצרנים, אם היא תאריך קצת את התקופה, אפשר לעשות את זה, ובסוף 2008 יכול להיות לכל הנהגים במדינת ישראל רישיון גם בטוח יותר, גם חסין מפני זיופים ואני חושב שאין בעיה לעשות את זה, ברור שמבחינת היצרנים אין בעיה לעשות את זה, היינו ערוכים עד יוני השנה לעשות את זה.

אבשלום וילן: חצי שנה מקובל עליך?

הראל יצחקי: נראה לי סביר לחלוטין.

עוזי יצחקי: אני צריך עוד שנת תקציב.

אבשלום וילן: אתה רוצה ה- 15 לינואר?

אודי אדירי: עברנו לאלמנט התקציבי ובעיני הוא פחות משמעותי, אני רגיל להיות עם המשרד בויכוחים, הוא משמעותי אבל זה אחד המקרים היחידים שאני נתקלתי בהתנהלות בתחום התחבורה בשנתיים וחצי האחרונות, מונח משהו שאמור לחסוך כסף חד משמעית לעלות משקית.

גלעד ארדן: הם יזמו גם את התצפיתנים, זה גם חוסך כסף.

אודי אדירי: אתה צודק, אני אסייג, בתצפיתנים יש הטוענים שיש בזה גם תועלת.

אודי אדירי: במקרה הזה, ואני אומר את זה אחרי שדיברתי עם כל אנשי המקצוע במשרד שגם נמצאים כאן.

גלעד ארדן: יש תועלת לצרכן?

אודי אדירי: מדובר בתהליך מעבר להיבט התקציבי, מדובר ב-6 מיליון ₪ שאפשר לחסוך למדינה, 6 מיליון ₪ שיצאו מתקציב המדינה ללא שום תועלת, לא רק שללא תועלת אלא גם תוך נזק לציבור, מה שלא בטוח שחידדו פה עד הסוף.

גלעד ארדן: אתה מכיר את הטיעון של רישיון הנהיגה הבין לאומי?

גלעד ארדן: תענה עליו, תועלת זה לא רק לממשלה אלא גם לאזרחים.

אודי אדירי: בעיקר לאזרחים.

אודי אדירי: לגבי הרישיון הבין לאומי, אמרו אנשי משרד התחבורה בין השיטין, גם הרישיונות הקיימים היום, למי שביקר לאחרונה במי ממדינות העולם יודע שאין שום צורך היום בהפקת רישיון בין לאומי, לפחות לא בשום מדינה אירופאית, הרישיון שיש היום אפשר לנהוג אתו בכל מקום.

גלעד ארדן: זו עמדה של האוצר?

אודי אדירי: כבר היום, עם הרישיון הקיים אפשר לנסוע במרבית מדינות העולם.

חוה ראובני: אבל אם יש תאונה, זה לא ישים.

גלעד ארדן: כל עוד לא עשית תאונה, לא יטענו נגדך.

אודי אדירי: שאלת אותי לדעתי למרות שזה לא תחום ההתמחות שלי.

אתי בנדלר: גם במדינת ישראל אפשר לנסוע בלי רישיון נהיגה אם המשטרה לא עוצרת אותך.

אודי אדירי: אפשר כדת וכדין לשכור רכב ולעמוד בפני שוטר במדינות העולם עם הרישיון הקיים.

גלעד ארדן: כל עוד לא תופסים אותך.

גלעד ארדן: פיזית זה אפשרי.

אודי אדירי: אולי עורכת דין ראובני תחדד את זה כי ברישיון הקיים היום, באופן חוקי וברור אפשר לשכור רכב ולעמוד בפני שוטר במרבית ממדינות העולם.

חוה ראובני: יש הרבה מדינות שבהם זה אפשרי אבל כל עוד זה לא אישור רשמי של שלטונות התחבורה באותה מדינה, היה ויהיה אירוע, לא ברור מה יקרה.

חוה ראובני: אדם לוקח סיכון, אם תהיה תאונה או שייתפס מבצע עבירה, אם לא תיפול עליו גם הטענה שאין לו רישיון נהיגה תקף.

חוה ראובני: זה אפשרי אבל אסור לפי החוק.

אודי אדירי: אני אתייחס לדברים שאני כן מבין בהם.

אודי אדירי: פעם אחת מדובר ב-6 מיליון ₪, אני טוען שזה גם נטול תועלת לאזרח ואני אסביר למה.

אודי אדירי: אם מישהו חושב שמשרד התחבורה באותם תורים של 300 אנשים יהיו צריכים עכשיו לחדש 2 מיליון רישיונות שבערך אחוז האנשים שמגיע אליהם הוא למעלה מ-10% וכל האנשים האלה יפלו על משרדי אגף הרישוי בחצי השנה הקרובה, מישהו חושב שזה לא יפגע בשירות לציבור, זה יפגע.

אבשלום וילן: שאלתי את מנכ"ל משרד התחבורה, איך אתה נותן והוא אמר לי דבר עם האוצר, זה מחיר ההפרטה.

אבשלום וילן: אני נבחרתי על ידי האנשים האלה ואני לא אתן לך להתעלל בהם.

גלעד ארדן: אני לא יודע למה בכלל היית צריך ללכת למשרד הרישוי, אתה מצטלם ושולחים לך את זה הביתה.

גלעד ארדן: הטענה של אדירי לא נכונה כי החצי שנה לא תגרום לזה שכל ותם אנשים צריכים להגיע למשרד הרישוי, שולחים להם את זה הביתה.

אודי אדירי: אני סמוך ובטוח שדווקא בתחום של רישוי אין כמעט חילוקי דעות ומשרד התחבור הנהיג אמצעים טכנולוגיים כדי לשפר את המצב ויש תהליך מתוכנן לעתיד, אין הפרטה עד היום ובטח לא בגלל הפרטה נפגעים, אין היום הפרטה של משרד הרישוי.

אבשלום וילן: אנשים מבזבזים ימי עבודה.

אודי אדירי: אתה מוזמן לשאול את זה את אנשי משרד התחבורה.

אודי אדירי: אין שום ספק שאם היו צריכים לחדש שני מיליון רישיונות בטווח של חצי שנה העומס שייווצר במשרדי הרישוי יהיה בלתי סביר.

אודי אדירי: אני לא רוצה לטעון שהם לא יעמדו בזה, זה לא תפקידי להגיד את זה, אם הוא אמר שהם יעמדו הוא יודע, אבל אני אומר לך ואני יודע את זה מאנשי המקצוע שהעומס שיהיה על משרדי הרישוי יהיה בלתי סביר לחלוטין מתוך אותם שני מיליון יש אחוז ניכר של אנשים שבכל זאת מגיעים עם הרבה בעיות.

אודי אדירי: פעם שנייה אני חוזר ואומר מדובר על תהליך שבסופו של דבר יחסוך 6 מיליון ₪ לקופת המדינה בלי שום תועלת, אם יש אזרחים שמעוניינים לבוא ולחדש קודם לכן, אנחנו כבר מאפשרים את זה היום ויכולים להמשיך לאפשר להם, אותו אזרח שמעוניין ויודע שהוא טס לחו"ל ורוצה להקדים את חידוש הרישיון, יאפשרו לו.

אודי אדירי: אבל אין צורך לכפות על כולם חידוש כפול.

אודי אדירי: נקודה אחרונה, יש כאן טרטור של אזרחים ושלא יהיה ספק.

אודי אדירי: אזרח, כמו כל אזרח אחר שיקבל בעוד שלושה חודשים חידוש רישיון, הוא יקבל את זה בדואר ואחרי שנה יגידו לו תבוא שוב לחדש רישיון, והרבה פעמים הדואר לא מגיע - - -

גלעד ארדן: הוא לא צריך לבוא שוב.

אודי אדירי: תשאל את מר יצחקי איזה אחוז מהרישיונות לא מגיעים ואנשים באים לקחת אותם.

אבשלום וילן: תשים מודעה בעיתון שכל מי שרוצה יבוא להחליף עד ה- 31 לדצמבר 2008, תראה שכולם יבואו.

אבשלום וילן: סוף סוף באים לעשות משהו טוב אז מורחים אותו.

הראל יצחקי: יש פה משהו שעמדת האוצר ועמדת משרד התחבורה היא עמדה אחת מבחינה מקצועית וכלכלית אין פה שום עניין - - -

אבשלום וילן: רק שההיגיון הסביר לא מבין אותה, אין בה שום היגיון כלכלי.

גלעד ארדן: אבל אתה לא יכול להגיד שאין בה שום תועלת, כשאומרת היועצת המשפטית של שמרד התחבורה, וזה התחום שלה, שלא ברור מה תהיה התייחסות השלטונות במקרה של ביצוע עבירה או מעורבות בתאונה, כשמי שאוחז ברישיון באותה מדינה, אוחז ברישיון מהסוג הישן.

חוה ראובני: אני חייבת להוסיף מילה כדי לתת את התמונה בשלמותה, גם הרישיון הישן היה מוכר על ידי מדינות רבות בעולם, להגיד בדיוק את הפער, כמה מדינות נוספו עם המעבר לרישיון החדש, אני לא יודעת להגיד כי אני לא מתעסקת עם זה במישרין, אבל גם הרישיון הישן זכה להכרה לא מעטה.

גלעד ארדן: אני מציע שלפני ישיבות ועדת הכלכלה ייפגש הצוות שעומד לייצג את עמדת הממשלה וידאג שהעמדה אחידה.

גלעד ארדן: כדי לבנות את הקייס בסוף הדיון, כבר בתחילת הדיון שאלתי במפורש את מר יצחקי, שהוא הגורם הבכיר ביותר פה מטעם המשרד, באיזה מדינות כעת אני אוכל לנסוע ולא יכולתי לנסוע בלי רישיון בין לאומי, מר יצחקי נתן כדוגמה מדינות "איזוטריות" כמו גרמניה, צרפת ספרד בקרוב, הולנד, איך אתם יכולים עכשיו לומר משהו אחר?

אודי אדירי: היה לי ברור שזה מה שהתכוונת לשאול, זה לא מה ששאלת ולא רציתי להפריע לך קודם כששאלת.

אודי אדירי: לא שאלת "שלא יכולתי לנסוע קודם" שאלת "איפה אני יכול לנסוע", ואני אומר לך, צריך לבדוק את הנתונים אחד לאחד.

לאה ורון: אולי יצאת מתוך הנחה שהמדינות שהקראת עכשיו, אי אפשר היה לנסוע עם הרישיון הקודם.

גלעד ארדן: בלי להנפיק רישיון בין לאומי.

לאה ורון: משרד התחבורה טוען שגם הרישיונות שהם לא בשיטה החדשה, רישיונות ישראליים, יכלו לנסוע במדינות מסוימות.

גלעד ארדן: בלי רישיון בין לאומי?

לאה ורון: על פי הסכמים שנעשו.

אודי אדירי: גם החדשים כרוכים בהסכמים.

גלעד ארדן: הם יכולים לשנות את התשובה רטרואקטיבית.

אתי בנדלר: אני יכולה לנסוע היום עם הרישיון הישן בארבעת המדינות האלה שהיושב ראש אמר?

אבשלום וילן: אלא אם תהיה תאונה.

אתי בנדלר: האם זה מוכר לכל דבר ועניין?

עוזי יצחקי: כן.

אבשלום וילן: היועצת המשפטית אמרה שלא בטוח.

אבשלום וילן: קיבלו שנה וחצי לעשות דבר חיובי, למה למרוח את זה?

אבשלום וילן: תפסיקו לשלוח מאה מכתבים, תשלחו מכתב אחד, תעבדו בצורה מודרנית לא כמו ימי הביניים.

גלעד ארדן: כיוון שיש כאן שני חברי כנסת שגיבשו עמדה שלא לתת יותר מששה חודשים עד סוף 2008, ויש אותי שעוד אין לי עמדה, האפשרות שלכם היא או שנקיים הצבעה על הנוסח הקיים ואז התקנות לא יאושרו בכלל או שתסכימו על ששה חודשים ואז זה יעבור.

גלעד ארדן: אני במיעוט בכל מקרה.

עוזי יצחקי: עוד שנת תקציב, עוד שלושה חודשים.

עוזי יצחקי: אני מבקש עד מרץ 2009, עוד שנת תקציב.

אבשלום וילן: תבוא באוקטובר לבקש עוד שלושה חודשים.

עוזי יצחקי: אני לא רוצה לבוא שוב, אני רוצה כבר להיפגש אתו ולעשות תכנית עבודה.

עוזי יצחקי: אני מבקש מרץ 2009.

חנן אהרון: בפועל מי שיעשה את זה, זה אנחנו.

חנן אהרון: לקחתי את מספר הנהגים חילקתי אותם, יש לנו את החידוש השוטף, אנשים שפג רישיונם בתקופה הזו, אני מדבר על 700,000 השנה וב- 2009 עוד כ-600,000, לאלה אני חייב לשלוח באופן שוטף.

חנן אהרון: על זה אני צריך להעמיס על בארי את כל היזומים שאני צריך לשלוח להם.

חנן אהרון: יש הבדל בין לשלוח 500,000 רישיונות כאלה, נניח שבארי עומד ב- 400,000 בחודש, אם אני מצמצם את זה לדצמבר, אני צריך לשלוח כ-400,000 בחודש.

חנן אהרון: אני מכיר את הדואר החוזר שלנו, בחלק מהמקומות, אותם אנשים שלא יקבלו את זה בדואר כפי שקיים, מגיעים למשרד הרישוי.

עוזי יצחקי: אני צריך גם לצלם אותם.

עוזי יצחקי: תן לי עד מרץ 2009.

אבשלום וילן: זה פרנציפ, תעמדו בזמנים.

גלעד ארדן: אני מסכים עם הטיעונים שלך, אני מכיר את חנן הרבה שנים, אם הוא אומר שייוצר עומס, הוא יודע מה הוא אומר.

גלעד ארדן: עוד חודש או חודש וחצי, בואו נסגור עד סוף ינואר.

חנן אהרון: גם בהסכם עם בארי, עד מרץ 2009, גם מבחינת חלוקת רישיונות הסבירה של שנה אחת, צריך להזכיר שהתחלנו באוגוסט 2007 ולא בינואר.

חנן אהרון: היה עיכוב טכני עם ההולוגרמות מחוץ לארץ, לא ניכנס לזה.

חנן אהרון: אני אומר שאת השמונה חודשים האלו - - -

אבשלום וילן: עד פברואר.

גלעד ארדן: ההצבעה היחידה היא על ה-15 לפברואר , אני חושב שזה די והותר, אלא אם כן אתם רוצים למשוך את התקנות.

עוזי יצחקי: לא מושכים.

גלעד ארדן: אז אתם מסכימים ל-15 לפברואר.

גלעד ארדן: אם הטיעון להבא הוא העומס שייווצר במשרדי הרישוי, כדאי להחתים את השר על הטיעון הזה ולא על הטיעון של חיסכון תקציבי של 6 מיליון ₪.

גלעד ארדן: הטיעון התשנה במהלך הדיון כשראינו שהוא לא משכנע את חברי הכנסת.

גלעד ארדן: זה לא מופיע במכתב הנימוק של השר.

חוה ראובני: תיקון תקנה 56.

חוה ראובני: בתקנה 56(א) לתקנות התעבורה (תיקון מס' 3) התשס"ה-2005, במקום "רשאי במשך שמונה עשר חודשים מיום תחילתן של תקנות אלה" יבוא "רשאי מיום תחילתן של תקנות אלה ועד ליום 15 בפברואר 2009 לפני מניינן".

גלעד ארדן: מי בעד נוסח התקנות בנוסח שהקריאה היועצת המשפטית של משרד התחבורה?

גלעד ארדן: בעד- רוב נגד-אין נמנעים-אין התקנות אושרו

גלעד ארדן: התקנות אושרו.

גלעד ארדן: אני מודה לכולם הישיבה נעולה.