ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 560, 2008-04-08 12:45

גלעד ארדן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בנושא הצעת חוק רשות השידור (תיקון מס' 18), התשס"ח-2008.

גלעד ארדן: ההצעה אושרה בקריאה ראשונה ביום ה- 7 לינואר 2008 , בשל החשיבות שאני מייחס לקידום החוק וגם לאור פנייתו של השר הממונה , קיימנו כבר דיון ראשון ביום ה- 15 לינואר והיום זהו הדיון השני בהצעת החוק.

גלעד ארדן: אני מקווה שנצליח לסיים לשמוע את ההערות הכלליות, לעבור להקראה ולהתחיל להצביע סעיף סעיף.

גלעד ארדן: בכל מקרה ביקשנו, בגלל אורך החוק, שבישיבה הנוכחית הרשות, או מי מטעם הממשלה, יציגו מצגת שמבהירה את המבנה הניהולי בצורה ברורה, ואני מבין שיש מצגת כזו.

אליהו גבאי: אדוני היושב ראש, לא נהוגים בפגרה לעשות הצבעה על חוקים.

גלעד ארדן: אני אדם מסורתי, אבל לגבי מנהגים אחרים אני לא תמיד מקפיד באדיקות.

אליהו גבאי: פניתי לוועדת כספים לקיים דיון על חוק והם פנו ליועץ המשפטי ואמרו שלא לקיים דיונים על חוקים.

אליהו גבאי: אני חושב שגם פה נכבד את העבודה שרוב חברי הכנסת לא נמצאים.

גלעד ארדן: זה עניין קבוע.

אליהו גבאי: אבל בפגרה לא נוהגים לקדם חוקים, כך אני יודע.

גלעד ארדן: שמעתי את הערתו של אדוני ובמידת האפשר אתחשב בה, אני לא בטוח שזה הנושא כרגע.

גלעד ארדן: השבוע היה אמור להיות שבוע של מליאה אלמלא החלטת ועדת הכנסת שקיצרה את הכנס הנוכחי.

אתי בנדלר: הצוות המנהלי של הכנסת ודאי היה מברך על החלטה כזו, אבל לי לא ידוע כל כך.

אתי בנדלר: מה שנהוג הוא לא להניח הצעות חוק פרטיות על שולחן הכנסת, אבל לא ידוע לי על מנהג לא לקיים הצבעות בוועדה כאשר מתקיימים דיונים.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: אין מניעה חוקית.

גלעד ארדן: יש מנהגים שמאמצים ויש מנהגים שלא.

גלעד ארדן: אדוני השר בבקשה.

יצחק הרצוג: אדוני היושב ראש, חברותיי וחברי חברי הכנסת, אורחות ואחרים נכבדים, וכמובן צוות הוועדה, מנהלת הוועדה היועצת המשפטית, אנו מאד מודים לכם על תשומת הלב שאתם מקדישים לקידומו של חוק רשות השידור החדש.

יצחק הרצוג: חוק רשות השידור החדש, כפי שאמרתי בדיון הראשון, חיוני מעין כמוהו ליציבותה של רשות השידור, היכולת התפקודית שלה, עמידה במטרותיה וכמובן הבטחת השידור הציבורי בישראל, שזה אינטרס חשוב מאד לדמוקרטיה הישראלית.

יצחק הרצוג: אנחנו נציג במצגת, באמצעות רשות השידור, את החוק, כדי שכל אחד יבין על מה אנחנו מדברים.

יצחק הרצוג: קיבלנו הערות מגופים שונים, חלק מההערות יוטמעו בהמשך הדרך, אבל היינו מאד מבקשים להשלים את תהליך בפגרה, כדי שנוכל להשלים את תהליך החקיקה מיד עם פתיחת המושב, וסוף סוף להוציא את השידור הציבורי מהמצור.

יצחק הרצוג: במקביל אנחנו מתקדמים במשא ומתן שמנהלת הנהלת רשות השידור, היושב ראש והמנכ"ל, עם עובדי הרשות, עם ועד העיתונאים, עם ההסתדרות, לגבי תכנית ההבראה הנדרשת לרשות.

יצחק הרצוג: היכולת להעמיד את הרשות על הרגלים, להוציא אותה מהמצוקות הקשות שלה ולמנוע את התדרדרות השידור הציבורי היא ברת ביצוע, זה תלוי רק בנו.

יצחק הרצוג: אחד המרכיבים החיוניים לכך הוא חוק רשות השידור החדש, החוק הוא המפתח האמיתי לאי תלותה של הרשות בפוליטיקה הישראלית, ביכולת של הגורמים המשדרים לפעול בעצמאות מתוקף חובתם ואחריותם, להבטיח את האיכויות הנדרשות בשידור ציבורי, את מדורת השבט, את הצגת הרב תרבותיות של החברה הישראלית וכל המטרות היפות שנקבעו ומוצגות בפניכם גם בחוק החדש.

יצחק הרצוג: אשר על כן אני מציע שיושב ראש הרשות משה גביש והיועצת המשפטית של הרשות יציגו את ההצעה לתיקון החוק של רשות השידור, ואני מאד מקווה שבעבודה מהירה, כפי שאדוני מסוגל כמחוקק רב פעלים, עם צוות הוועדה נוכל להשלים את העבודה בהקדם.

גלעד ארדן: למה התכוונת כשאמרת שחלק מההערות יוטמעו בהמשך.

יצחק הרצוג: נציע אחרי המצגת, כשנעבור סעיף סעיף, באיזה דברים אנחנו רואים אפשרות - - -

גלעד ארדן: יש לכם כבר עמדות סופיות?

יצחק הרצוג: כן והן באות לקראת חלק מההערות, במינון הראוי והנדרש.

יצחק הרצוג: לקחנו בחשבון הערות וחלקן הערות מצוינות.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: בבקשה אדוני יושב ראש הרשות.

משה גביש: אני חושב שלרשות זהו יום מאד חשוב, החוק הזה בא להציג מספר מטרות חשובות שבלעדיהן השידור הציבורי במידה מסוימת נכה.

משה גביש: מטרה אחת חשובה מאד היא הרחקת הרשות - -

גלעד ארדן: סליחה שאני קוטע אותך, לא הספקתי לומר שאני מאד מקווה שמשרד האוצר משרד ראש הממשלה ועובדי הרשות והנהלתה ישכילו להבין שחברי הוועדה פה לא יבזבזו את זמנם בדיונים בקידום הצבעת החוק, שנקדיש לכך שעות רבות ובסופו של דבר הרשות תקרוס בגלל העניין הכספי, שהוא כרגע בין הממשלה לרשות.

גלעד ארדן: בשלב מסוים של הדיונים, אנחנו כמובן נבקש לשמוע דיווח ממשרד ראש הממשלה ומשרד האוצר, בנוסף עליכם, איך הם רואים את הדברים.

משה גביש: אני מקווה שעד סיום הדיונים הרשות עדין תעמוד, אבל אני לא יכול לומר שהסיכוי לזה הוא ודאי.

משה גביש: להצעת החוק היו שותפים, שר המשפטים, היועצת המשפטים למשרד ראש הממשלה, רשות השידור, השר הממונה ובסעיפים מסוימים גם משרד האוצר.

משה גביש: מאז שהחוק נוסח, צריך לזכור שהחוק נוסח בנוסחו המקורי, עוד לפני הקריאה הראשונה, אז עוד לא עמדה על הפרק הרפורמה של רשות השידור גם לא היה ברור מצבה הפיננסי, שהוא קשה מאד.

משה גביש: גם בגלל סיבות האלה וגם בגלל הערות שהתקבלו מהרבה ארגונים וגופים אחרים, בהצעת החוק כפי שהיא, אנחנו חושבים שיש מקום לקבל את חלק מההערות שניתנו לפני הדיון הקודם, במהלך הדיון הקודם ואחריו, כפי שאמר השר, נציג אותם כשנעבור סעיף סעיף והוועדה היא זו שתחליט.

משה גביש: המצגת שלפני

משה גביש: כם הוכנה על ידי היועצת המשפטית של משרד ראש הממשלה, שהיא היועצת המשפטית של השר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור, בשיתוף עם הייעוץ המשפטי של רשות השידור, ותציג אותו הגברת שלומית ברנע, שהיא היועצת המשפטית של משרד ראש הממשלה ושל השר הממונה על ביצוע חוק רשות השידור.

יצחק הרצוג: לפני ששלומית תציג את המצגת אני רוצה להודות לקבוצת משפטניות שעזרו לנו מאד מאד, הגברת דנה נויפלד ממשרד המשפטים ולגברת דידי לחמן מסר, הגברת חנה מצקביץ', היועצת המשפטית של רשות השידור ובמיוחד לשלומית ברנע שעושה עבודה נהדרת בלסייע לנו יום יום שעה שעה.

שלומית ברנע: תודה רבה.

אליהו גבאי: נראה בסוף אם לחוק מגיעים כל כך הרבה מחמאות.

גלעד ארדן: על העבודה והמסירות בודאי שמגיעות תודות.

אתי בנדלר: אני רוצה לבקש את ההצעות שהגשתם לתיקון נוסח הצעת החוק, אם תוכלו להעביר לוועדה לפני הדיון הבא כדי שנוכל לעיין בהם מראש.

גלעד ארדן: זה נהוג?

אתי בנדלר: לא נהוג אחרת.

יצחק הרצוג: חלק יעלה כאן ואחר כך כמובן נעביר את זה מסודר.

אתי בנדלר: באופן טבעי אנחנו מעיינים בהצעת החוק ומגבשים הערות ושאלות וזה קצת קשה כשהדברים נוחתים על הוועדה ברגע אחרון.

יצחק הרצוג: אני רוצה להתנצל שאני אצטרך לצאת ב-13:20.

שלומית ברנע: הצעת תיקון חוק רשות השידור באה לבטא שינוי בתפיסה ביחס לאופן שבו ועדת דינור ראתה, ובהמשך גם הממשלה, ראתה את רשות השידור לנגד עיניה מתוך הכרה ליצור שינוי מבני ברשות השידור, שינוי במוסדות רשות השידור, להגביר את עצמאות הרשות ולנתק ככל הניתן את תלותה בדרג הפוליטי וזה נעשה באופן מאד מרחיק לכת כפי שיבואו לידי ביטוי בהמשך.

שלומית ברנע: כמו כן הצעת החוק רוצה לתת ביטוי לשינויים שחלו בתחום התקשורת בעידן המודרני ולהבטיח את הניהול התקין של הרשות באמצעות מוסדות שונים ולהגביר את השקיפות של פעילות הרשות לפני הציבור באמצעות הליכים שונים כפי שיבואו בפני ביטוי בהמשך.

שלומית ברנע: השינוי המבני ברשות השידור: אחד הדברים הדרמטיים הוא ביטול מליאת רשות השידור והוועד המנהל, המליאה מנתה 31 חברים מתוכם שבעה חברי ועד מנהל, המטרה היא להעביר את זה למתכונת אחרת, מודרנית ליצור ועדת מינויים ציבורית, שבהמשך אני אעמוד על הרכבה ודרכי מינויה.

שלומית ברנע: ועדת המינויים הציבורית היא זו שתמנה את המועצה הציבורית שחבריה יהיו אך ורק 13 חברים ואופי החברים יהיה כזה שיאפשר למועצה לפעול באופן יעיל ומקצועי והמועצה הציבורית, באמצעות ועדת איתור, כפי שיובהר בהמשך, תמנה את המנכ"ל ואת מנהלי השידור ברשות השידור.

שלומית ברנע: ועדת המינויים הציבורית: המוסד הזה לא קיים, הוא מוסד חדש וחדשני, כפי שתיווכחו היא מקצועית לחלוטין ולא תלויה בממשלה.

שלומית ברנע: יושב ראש הוועדה יהיה שופט בדימוס של בית המשפט המחוזי שהשר הממונה על רשות השידור יבחר בהסכמת שר המשפטים.

שלומית ברנע: הו יכהן כיושב ראש ועדת המינויים.

שלומית ברנע: יושב ראש הוועד היבחר את שאר חברי הוועדות, הוא יבחר נציג שיציעו גופים ציבוריים בעלי מעמד בתחום הכלכלה והניהול, או שמייצגים גופים כאלה, שמנויים בתוספת השנייה.

שלומית ברנע: אני לא רוצה להיכנס לזה כרגע, התוספת השנייה מאד דלה ואנחנו נעשיר אותה בהמשך.

שלומית ברנע: בנוסף לנציג הזה יהיו עוד שני נציגים מבין המועמדים שיציעו גופים ציבוריים וארגונים בעלי מעמד בתחום התרבות, הרוח, החינוך, האמנות, החברה והתקשורת, או שמייצגים אותם, והם מנויים בתוספת הראשונה.

שלומית ברנע: כמו כן, נציג חבר הסגל האקדמי במוסד מוכר, שייבחר מתוך שלושה מועמדים שתציע המועצה להשכלה גבוהה.

אבשלום וילן: זה נכון שהיום הוועד המנהל בודק כמה דקות קיבל כל חבר כנסת מכל מפלגה לאורך השנה בתכניות האקטואליה?

גלעד ארדן: לא צריך לנצל את הדיון הזה לדברים אחרים, זה לא הוגן.

יצחק הרצוג: אתה טוען שמשה גביש זה מינוי פוליטי?

אבשלום וילן: לא משה גביש.

יצחק הרצוג: אז מה אתה אומר?

יצחק הרצוג: לא הבנתי?

אבשלום וילן: ביניהם יושב נציג שדורש מכל מנהלי התכניות דיווחים פוליטיים.

יצחק הרצוג: אתה פשוט לא קורא נכון את החוק.

אבשלום וילן: במצב הנוכחי.

גלעד ארדן: אבל אנחנו מדברים על מצב עתידי.

אבשלום וילן: אני לא שואל לא במקרה.

גלעד ארדן: אבל הדיון הוא על נושא עתידי.

אבשלום וילן: אני יודע, ואני מציין שהמצב היום הוא בלתי נסבל ואני מצפה ממך שתפעילו דבר כל כך הדיוטי כמו זה, תמנעו מצב כזה.

שלומית ברנע: יו"ר הוועדה, שהוא שופט בדימוס של בית משפט מחוזי ממנה את שאר חברי הוועדה וזאת תהיה ועדת המינויים הציבורית, היא לא עושה אף אחד מתפקידי המועצה, אבל היא מוודאת שהמועצה עושה את תפקידה.

שלומית ברנע: יש את רשימת התפקידים ואת סמכויות ועדת המינויים, היא בוחרת את המועמדים למועצת הרשות.

שלומית ברנע: במצגת שלפניכם יש הפניה לסעיפים לצורך הנוחות, כל אחד יכול לראות את הסעיפים שמפנים אליו.

שלומית ברנע: כדי להעביר חבר מועצה מתפקידו יש צורך בהסכמתה של ועדת המנויים.

שלומית ברנע: ועדת המנויים רשאית לבקש מהשר להעביר חבר מתפקידו מהסיבות שמנויות כאן.

שלומית ברנע: היא רשאית לפנות לממשלה בבקשה להתרות במועצה שהיא לא ממלאת את תפקידה וחובותיה.

שלומית ברנע: עליה לתת חוות דעת לממשלה אם שר ביקש להעביר מנכ"ל מתפקידו בטענה שנבצר ממנו למלא את תפקידו, או שהוא לא ממלא את תפקידו כראוי.

שלומית ברנע: לא ניתן לעשות את זה בלי חוות דעת מקצועית של ועדת המנויים.

שלומית ברנע: כל פעולה שנוגעת למנוי חבר מועצה, לתפקוד המועצה או להפסקת כהונתו של חבר מועצה, או להפסקת כהונתו של מנכ"ל או כל מנוי של בכיר ברשות, נעשה ועובר דרך ועדת המנויים המקצועית.

שלומית ברנע: תקופת הכהונה של ועדת המנויים זה ארבע שנים וניתן למנות חבר ועדת מנויים ברציפות לשנתיים נוספות בלבד, סך הכול שש שנים.

שלומית ברנע: בדרך זו אפשר ליהנות מהניסיון שצבר אותו חבר ועדה בעבודתה של הרשות מצד אחד ומצד שני נשמר האפשרות לתחלופה באיוש, דבר שרצוי אחרי תקופה מסוימת.

שלומית ברנע: ועדת המנויים צמה תהיה גוף מבוקר, דהיינו מבקר המדינה יכול לבדוק את עבודתה ואני אוסיף שהמנוי של חברי ועדת המנויים ייבחן על ידי הוועדה לבדיקת מנויים ברשות החברות הממשלתיות שנקראת ועדת שפניץ.

שלומית ברנע: המצגת מיועדת לתת מבט על סכמאטי, היא לא יורדת לרזולוציות, הכול נמצא בתוך החוק עצמו ובהמשך אני אשמח לרדת בכל סעיף לפרטיו.

שלומית ברנע: המועצה הציבורית מחליפה את רשות השידור ואת הועד המנהל גם יחד.

שלומית ברנע: המועצה נבחרת על ידי ועדת מנויים מקצועית ברשות שופט מחוזי בדימוס.

שלומית ברנע: יש פה תרשים קצר שנועד להמחיש עד מה מועטת השתתפות הממשלה בכל התהליך.

שלומית ברנע: ועדת המנויים היא שבוחר את השמות של חברי המועצה כפי שנראה מיד.

שלומית ברנע: הממשלה מבצעת את המנוי של חברי מועצה שועדת המנויים בחרה.

שלומית ברנע: וועדת המנויים בוחרת את חברי המועצה כפי שנראה מיד מתוך התייעצות עם ארגונים שונים.

גלעד ארדן: כולל היו"ר?

גלעד ארדן: הממשלה מקבלת שם והיא צריכה או לאמץ אותו או לא?

דנה נויפלד: מתוך שלושה.

שלומית ברנע: אני אדייק, חופש הפעולה של הממשלה מוגבל.

שלומית ברנע: היא יכולה לבחור מתוך מספר מצומצם מאד, שלושה מועמדים.

שלומית ברנע: השר מביא לממשלה שם אחד וועדת המנויים היא שבוחרת את שלושת המועמדים הללו.

גלעד ארדן: אבל שלושתם לא יכולים לכהן כיו"ר, בסופו של דבר רק אחד, זה שהשר קבע.

שלומית ברנע: זה שהשר קבע נבחר, מתוך שלושה מועמדים שוועדת המנויים בחרה.

שלומית ברנע: דהיינו הן לשר והן לממשלה אין בכלל אפשרות להעלות שם לצידם.

שלומית ברנע: הם יכולים להטיל זכות וטו, להימנע מלבחור ולבצע את המנוי, אבל הם לא יכולים לשנות מההמלצות של ועדת המנויים.

יצחק הרצוג: יו"ר הוועדה מרמז למצב בו, היות ויש שלושה אז את משאירה שיקול דעת לשר, אולי מתוך שיקולים לא ענייניים, לבחור אחד מהשלושה.

גלעד ארדן: חלילה עם השר הנוכחי.

יצחק הרצוג: אבל השאלה היא מה קורה בוועדת המנויים, לדעתי ועדת המנויים בנויה באיזון של אי תלות, וכמובן שגם הפרק הזה ייבחן.

שלומית ברנע: שלושת המועמדים עצמם שמציאה ועת המנויים הם לושה מועמדים שוועדת המנויים המקצועית מצאה שכל אחד מהם ראוי לכהן בתפקיד, כך שהאפשרות הפוליטית מאד קטנה.

גלעד ארדן: בתקווה שיו"ר ועדת המינויים שהוועדה בחרה הוא באמת יו"ר ועדה מקצועי ולא שבחרו גם אותו משיקולים לא ענייניים.

גלעד ארדן: יגידו לך אנשי ההלכה שכל הבא מן הכשר, כשר הוא, זאת אומרת שהחלב של הפרה, שיצא מחיה כשרה, הוא גם כשר ומה שיוצא מחיה טמאה גם טמא, הכול תלוי איך היה המנוי של יו"ר ועדת המנויים, ממנו כל העץ צומח, והוא זה שמחליט את מי לקחת מהמומלצים.

יצחק הרצוג: נגמור את המצגת ונתייחס גם להערות הבונות בתחום הזה.

גלעד ארדן: רק הבונות כי לפי הסקרים זה יחול עלינו.

גלעד ארדן: ..

יצחק הרצוג: אז קל וחומר שצריך להקשיח את הקריטריונים...

גלעד ארדן: אני אהיה יותר קשוח ממשרד המשפטים אפילו.

גלעד ארדן: הממשלה אמרה שיש שתי מטרות, אחד שיהיה לרשות מבנה ניהולי מקצועי, והשני לנתק אותה מהפוליטיזציה.

גלעד ארדן: אני אלך עם שתי המטרות הללו הכי רחוק שאפשר וזאת כמי שחש על בשרו את הדברים האלה כי הייתי גם חבר מליאה ויו"ר ועדת ביקורת.

שלומית ברנע: במקום 31 חברי מליאה היום יהיו 13 חברים נציגי ציבור, שהחוק קובע שעליהם לשקף ככל הניתן את מגוון הדעות בציבור והם בעלי מעמד בתחומים הרלוונטיים לפעולתה של הרשות.

שלומית ברנע: המועצה נבנית כך, שני נציגי הציבור שתבחר ועדת המינויים.

שלומית ברנע: שלושה נציגי ציבור בעלי מעמד בתחום הכלכלה והניהול שתבחר ועדת המינויים.

שלומית ברנע: חמישה נציגי ציבור בעלי מעמד בתחום התרבות, החינוך או מדעי הרוח והחברה, נציג אחד לפחות מכל תחום, שתבחר ועדת המנויים.

שלומית ברנע: שני נציגי ציבור בעלי מעמד בתחום התקשורת שתבחר ועדת מינויים ויושב ראש המועצה שיבחר השר מתוך רשימה של שלושה מועמדים שתציע ועדת המינויים.

גלעד ארדן: למה ביושב ראש חשבתם שלא ועדת המינויים אלא דווקא השר?

גלעד ארדן: למה רק ביושב ראש, השר צריך לבחור ולא ועדת המינויים.

יצחק הרצוג: אתה מתכוון שזו כבר השפעה זרה של השר?

גלעד ארדן: אנחנו לא מייחסים שום השפעה זרה, אנחנו מדברים על מבנה, אנחנו צריכים להניח שיכולים להגיע "אנשים רעים" מהימין הקיצוני ואסור לתת להם לקלקל את המבנה המצוין שהממשלה הנוכחית בנתה.

גלעד ארדן: זה כמובן בהומור...

דנה נויפלד: קודם כל צריך לשים לב שיש פה איזון ולזכור שגם שלושת המועמדים שיגיעו לעניין היושב ראש הם מועמדים של הוועדה.

דנה נויפלד: זה חשוב כיוון שזו לא רק דעתו של השר לבדו.

דנה נויפלד: מעבר לזה יש פה הקשחה והחמרה בעניין הכישורים המקצועיים שנדרשים מהיושב ראש, שגם בעניין הזה ישנה קשחה ביחס לחברי המועצה.

גלעד ארדן: כמו בחוק היום, יושב ומנכ"ל יש להם הקשחה מול חברי מועצה בכל חברה ממשלתית או תאגיד.

שלומית ברנע: זה נכון מכיוון שחוק החברות הממשלתיות חל על רשות השידור.

דנה נויפלד: אנחנו מעגנים את זה בחקיקה בכל זאת.

דנה נויפלד: יחד עם זאת, בשל חשיבותו של התפקיד ובשל כך ששיקול הדעת של השר גם ככה מצומצם, אבל בכל זאת זה אדם שיש לו תפקיד בעל משמעות חשובה מאד ואנחנו רוצים לשמור על האחריות של השר בעניין הזה גם כן, אנחנו נותנים לו את שיקול הדעת לבצע בחירה, לאור המעמד והחשיבות של התפקיד.

דנה נויפלד: זה מינוי של הממשלה, השר הוא זה שבוחר מתוך השלושה.

אבשלום וילן: אני רוצה להבין את הרציונאל המשפטי, הרי כל הרעיון הוא להפריד את הפוליטיקה מרשות השידור שזו תהיה רשות עצמאית שאזרחים מממנים דרך האגרה ושזה יהיה משהו אחר בקונצנזוס כללי שמגדירים אותו.

אבשלום וילן: איך שאתה לא מסתכל, ברגע שהשר בוחר אחד מתוך שלושה והממשלה מאשרת, למרות שזו חברה ממשלתית, זה בדיוק עושה את החיבור הפוליטי, למה לא לנתק לחלוטין?

יצחק הרצוג: יש עניין של איזונים, ויש פה גם אחריות וסמכות.

יצחק הרצוג: יש שר שתפקידו להיות אחראי על ביצוע חוק רשות השידור, אסור לו להתערב, ואני מסכים עם כל מה שאמר היושב ראש ועם יש דברים שנוכל לשפר גם פה, נציע אותם, ואני מתחייב לזה.

יצחק הרצוג: אבל אני חושב גם שאי אפשר ללכת רחוק ולבטל לחלוטין את העובדה שהממשלה בסוף צריכה למנות את היושב ראש, זה מה שהיא צריכה לעשות כי יש לה אחריות וסמכות, כי זה שידור ציבורי, זו הבעיה.

יצחק הרצוג: מה זה רשויות ממלכתיות אחרות?

יצחק הרצוג: הן כן צריכות להיות פוליטיות?

יצחק הרצוג: זה מאד מורכב.

יצחק הרצוג: אני חושב שבכל מערך הסינון, הבירור, הרעיונות והשקיפות, סך הכול הצעת החוק היא סבירה.

מוטי שקלאר: בקצב הזה לממשלה תהיה אפשרות רק להוציא למלחמה שום דבר אחר לא.

גלעד ארדן: גם זה לא בטוח שטוב להשאיר...

שלומית ברנע: בסופו של דבר שיקול הדעת הוא כל כך מצומצם כי שלושת המועמדים, אף הם בחירתה של ועדת המינויים.

אבשלום וילן: אין לי ויכוח על הנוהל, אני רק שואל על הקונספט.

שלומית ברנע: להשאיר מעט שיקול דעת לשר שבסופו של דבר הוא לא רק חותמת גומי אלא יש לו אחריות מיניסטריאלית ואחרת לכהונתה התקינה של הרשות.

שלומית ברנע: הוא אחראי על ביצוע חוק רשות השידור.

גלעד ארדן: האם זה המודל הקיים בכל גוף רשות סטטוטורית, שהשר הממונה בוחר מתוך שלושה?

גלעד ארדן: למשל ברשות הלאומית לבטיחות בדרכים, שר התחבורה בוחר את היו"ר שלה מתוך שלושה?

יצחק הרצוג: אפשר להשאיר שיקול דעת, העניין של השלושה הוא לא קריטי, בעניין של ביטוח לאומי אמרתי לוועדה שידרגו לפי סדר עדיפויות והלכתי לפי הדירוג הגבוה ביותר.

יצחק הרצוג: אולי לא צריך לכבול את הידיים של מספר שלוש בתהליך הזה, יכול להיות שזה צריך להיקבע על ידי הוועדה עצמה ברשות השופט.

משה גביש: אני רוצה לומר שני דברים, אחד פרוצדוראלי, אנחנו רוצים לסיים את הצגת המצגת כי אחרת לא נגיע לשום סעיף ספציפי.

משה גביש: אבל אני גם מקבל את מה שהציעה היועצת המשפטית, גם בנושא הזה יש לנו להציע שינויים.

גלעד ארדן: קודם כל אני מתנצל, כי אני גם אחראי לזה, אנחנו נאפשר להציג ברצף את המצגת, וכשיהיה ברור לכולנו מה המבנה שמגולם בהצעת החוק נוכל לדון סעיף סעיף ואז תוכלו להתייחס לשינויים שאתם מתכוונים להציע..

שלומית ברנע: בהצעת החוק נקבעו כישורים, הכישורים הללו לא מופיעים היום, היום מינוי יו"ר ומינוי מנכ"ל נעשה בלי סף בדבר כישורים לפי חוק רשות השידור.

שלומית ברנע: נכון הדבר שחוק החברות הממשלתיות קובע תנאי סף, אבל כאן, על מנת להדגיש את המימד המקצועי של המינוי, מפורטים הכישורים בחוק עצמו, יושב הראש יהיה בעל מעמד בתחום התקשורת החברה או התרבות, בעל תואר אקדמאי ובעל ניסיון מצטבר של חמש שנים לפחות בתפקיד בכיר בניהול עסקי ובכהונה ציבורית בכירה ובתפקיד ציבורי בכיר בנושא כלכלה מסחר ניהול או משפט.

שלומית ברנע: בהבדל מחוק החברות הממשלתיות, בחוק החברות הממשלתיות יש תחליף השכלה, אפשר למנות אדם שאין לו השכלה ראויה עם פיצוי מסוים בתחום הניסיון.

שלומית ברנע: כאן האפשרות הזו לא קיימת ויושב הרשות חייב שיהיה לו תואר אקדמאי.

שלומית ברנע: לרשות ימונה מנהל כללי מקצועי שיהיה בעל ידע בתחום התקשורת, בעל תואר אקדמי וניסיון של חמש שנים לפחות בתחום עסקי או בשירות הציבור.

שלומית ברנע: אני שוב חוזרת על זה שלפי חוק החברות הממשלתיות, אפשר למנות היום מנכ"ל שאין לו שום השכלה אקדמאית, לפי הצעת החוק זה לא יהיה ניתן כאן.

משה גביש: גם מנכ"ל בשירות הממשלה יכול להיות ללא כל השכלה.

שלומית ברנע: מנהל הרשות ומנהלי השידור: יהיו ארבעה מנהלי שידור, מנהל רדיו בערבית מנהל טלוויזיה בערבית ומנהל רדיו ומנהל טלוויזיה בעברית.

שלומית ברנע: הם ימונו על ידי ועדת איתור המורכבת מחברי מועצה וועדת המינויים, כלומר ועדת איתור מקצועית ובהבדל דרמטי ממה שקרוה היום, היום הממשלה ממנה את המנכ"ל ללא כל ועדת איתור וכאן הצעת החוק מציעה שמינוי יהיה אך ורק באמצעות ועדה מקצועית וזו במטרה להבטיח מינויים על בסיס שיקולים מקצועיים בלבד ולהתרחק ככל שניתן מהתלות בדרג הפוליטי.

שלומית ברנע: הצעת החוק רוצה לבצר את מעמדם העצמאי של מנהלי השידור - - -

יצחק הרצוג: זה מרכיב דרמטי בחוק, מעמדם של מנהלי השידור.

שלומית ברנע: מנהלי השידור לרדיו ולטלוויזיה ישמשו כעורכים הראשיים בתחומם כדי להבטיח את העצמאות ואת שיקול הדעת המקצועי שלהם וכמה שפחות אפשרות להתערב על ידי המנכ"ל או על ידי גורמים פוליטיים כמובן.

שלומית ברנע: כאשר הפסקת הכהונה של בעלי תפקידים אלו גם היא תעשה על בסיס מקצועי, מעורבות של ועדת המינויים.

שלומית ברנע: היום הממשלה ממנה מועמד שהציע השר או מועמד שתומכים בו רוב חברי המליאה, למנכ"ל, ואין הגדרת כישורים.

שלומית ברנע: היום המנכ"ל ימונה לפי הצעת החוק על ידי המועצה מתוך שלושה מועמדים שועדת האיתור תציע.

שלומית ברנע: ועדת האיתור תהיה מורכבת מיושב ראש ועדת המינויים, שני חברי מועצה שהמועצה תבחר ושני חברי ועדת מינויים שיבחר יושב ראש ועדת המינויים והכישורים הם תואר אקדמאי וידע בתחום התקשורת וניסיון מצטבר של חמש שנים לפחות בתפקיד בכיר בניהול עסקי או בכהונה ציבורית בכירה או בתפקיד ציבורי בכיר בנושא כלכלה ושכר ניהול או במשפט.

שלומית ברנע: ברשות יפעלו ארבעה מנהלי שידור, בעל סמכות הניהול והביצוע בתחום שעליו הוא מופקד ישמש כעורך הראשי בתחום ויגיש את ההצעה ללוח השידורים לאישור המנכ"ל.

שלומית ברנע: מינוי מנהלי השידור ייעשה על ידי המנכ"ל מתוך רשימה של שלושה מועמדים שתציע ועדת האיתור.

שלומית ברנע: ועדת האיתור תהיה מורכבת משני חברי מועצה שתבחר המועצה וחבר ועדת מינויים שתבחר ועדת המינויים.

גלעד ארדן: השר הממונה נאלץ לעזוב אותנו, תודה.

שלומית ברנע: מינוי עובדי הרשות ייעשה בדרך של מכרז פומבי.

שלומית ברנע: חוק שירות המדינה-מינויים, קובע את דרך המלך לקליטת עובדים לשירות הציבורי ונאמר פה שעובדי הרשות ייבחרו בדרך של מכרז פומבי.

שלומית ברנע: גם היום עובדי הרשות, על פי חוק רשות השידור נבחרים בדרך שבה מתמנים לשירות המדינה, בדרך שבה מתמנים עובדי מדינה.

שלומית ברנע: המועצה רשאית לקבוע משרות וסוגי משרות בעלות מאפיינים המיוחדים לפעילות הרשות שלגביהם לא תחול חובת מכרז אלא יתקיים הליך שוויוני אחר כדוגמה, ועדת איתור.

שלומית ברנע: המועצה רשאית לפתור אדם ממכרז בשל כישורים מיוחדים אם קיימת לכך הצדקה מיוחדת כגון טלנטים מיוחדים.

שלומית ברנע: תנאי העסקת עובדי הרשות ייקבעו על ידי המועצה תוך התייחסות לתנאי ההעסקה הנהוגים בשירות המדינה ולמאפיינים המיוחדים של הרשות היום.

שלומית ברנע: קבלת עובדי הרשות ומינויים יהיו כשל עובדי מדינה בכל חוק יסודות התקציב יחול עליהם.

שלומית ברנע: אנחנו עוברים לחלק של התאמת פעילות הרשות לשינויים שחלו בתחום התקשורת.

שלומית ברנע: החוק חוקק ב- 1965, היום אנחנו ב- 2008 ונעשה את ההתאמה לתנאי השידור שמתקיימים היום.

שלומית ברנע: הכוונה להרחיב את ההגדרה של שידורים באופן שיכללו גם שידורים דו כיווניים ואינטראקטיביים.

שלומית ברנע: הרשות תהיה רשאית להעביר תכנים באמצעים טכנולוגיים אחרים למשל באמצעות אינטרנט, באמצעות מערכת רדיו טלפון נייד וכדומה.

שלומית ברנע: כמו כן הרשות תהיה רשאית לשדר אותות ]פרסומת באתר האינטרנט של הרשות עצמה.

שלומית ברנע: הרשות תהיה רשאית להוציא לאור ולהפיץ חומר משידורי הרשות עצמה באמצעים שונים.

שלומית ברנע: למשל בכתב, במדיה מגנטית, דיגיטאלית, או בכל אמצעי אחר.

שלומית ברנע: מוסדר בהצעת החוק נושא תשדירי השירות והודעות החסות.

גלעד ארדן: הוא משנה את המצב הקיים?

שלומית ברנע: לא משנה את המצב הקיים.

שלומית ברנע: יש סעיף מיוחד להקמת ארכיון לעיון הציבור, אני רוצה לומר שבתפקידי כיועצת משפטית של משרד ראש הממשלה שאחראי גם על גנזך המדינה, ברשות השידור נאסף חומר עצום ורב שמהווה רכוש ציבורי לכל דבר ועניין ויש אינטרס ציבורי מהמעלה הראשונה לשמר אותו, מאז קום המדינה.

שלומית ברנע: אני מברכת על כך בשם הגורמים המקצועיים, על כך שיוקם ארכיון כחובה בחוק לעיון הציבור, באופן שהחומרים הללו יישמרו.

שלומית ברנע: הצעת החוק רוצה ליצור מנגנונים שיבטיחו את הניהול התקין של הרשות, ניהול תקין של הרשות והתנהלות תקינה הם מפתח לאיתנות פיננסית בסופו של דבר, כך אנחנו רואים את זה.

שלומית ברנע: המועצה תמנה רואה חשבון חיצוני שיבקר את הפעילות הכספית של הרשות על בסיס המתכונת שקבועה בחוק החברות, היום אין חובת מינוי רואה חשבון חיצוני.

שלומית ברנע: המועצה תמנה מבין חבריה ועדת ביקורת והצעת החוק מעגנת את מעמדם של שומרי הסף שהיום מכהנים, היועץ המשפטי ומבקר הפנים וקובעת תנאים לקציבת כהונתם ושמירה על כהונתם באופן שלא ניתן יהיה לפגוע בהם מחמת זאת שירצו לקצר את כהונתם שלא כדין.

שלומית ברנע: אני אקדים ואומר שיש הוראת מעבר שמשמרת את תנאי עבודתם ואת זכויותיהם של העובדים כיום באופן שהצעת החוק תחול רק מכאן והלאה לא על אלה שמכהנים היום.

שלומית ברנע: לגבי אגרה: התגמולים שמגיעים מהאגרה הם ההכנסה כמעט היחידה של הרשות כדי לאפשר לה את הפעילות שלה ועל מנת לתת לה בסיס כלכלי רחב, הצעת החוק מציעה שהשר, באישור שר האוצר וועדת החינוך והתרבות והספורט של הכנסת, יהיה רשאי להטיל אגרה בעד אפשרות לקלוט שידורי טלוויזיה בביתו של אדם, גם שלא באמצעות מקלט טלוויזיה, למשל באמצעות מחשב.

גלעד ארדן: אין לכם רגישות לחברי הוועדה כבר לשנות את ועדת החינוך, בלי שנבקש.

שלומית ברנע: האמת היא שלו הייתי מעלה על דעתי שזה יידון כאן, אז בודאי שלא הייתי נותנת ידי לדבר כזה.

משה גביש: אין לזה שום קשר לוועדת חינוך, זו הטלת אגרה.

אבשלום וילן: את התקציב ועדת כספים מאשרת בכלל.

אתי בנדלר: אפשר בכלל לשקול את הסעיף הזה.

אבשלום וילן: ועדת הכספים מאשרת את אגרת הטלוויזיה.

משה גביש: כל הסעיף הזה אנחנו רוצים לשקול, כחלק מהמעורבות הפוליטית שזה בידי השר, האם הרשות תקבל הכנסה כזו או אחרת.

משה גביש: כתוב בחוק שהשר באישור ועדה רשאי לקבוע.

אתי בנדלר: אני התכוונתי לשקול את עצם קיומו של הסעיף.

אבשלום וילן: בעולם הגדול היום, במקום לפי מספר מקלטים, מטילים על כל בית אב.

חנה מצקביץ': זה אומר שיותר אנשים רואים טלוויזיה לא באמצעות טלוויזיה ומחר לא נוכל לגבות אגרה מכיוון שלא יהיו מקלטי טלוויזיה אבל יראו את הטלוויזיה באמצעות מחשב.

חנה מצקביץ': כדאי לקבוע היום כבר היום ובלבד שבמשק בית לא ישלמו יותר מאגרה אחת.

אבשלום וילן: על רכב אתם מחילים את זה אוטומטית, כל בעל רכב - - -

חנה מצקביץ: רכב זה משהו אחר, זו אל אגרת טלוויזיה.

אבשלום וילן: זו אגרת רדיו שהולכת לרשות השידור, זה אותו בן של האגרה.

אבשלום וילן: אני שואל האם היום יהיה מצב שבו כל בעל מחשב כמעט אוטומאטית ישלם ובלבד שמבית אב לא תהיה יותר מאגרה אחת.

אבשלום וילן: האם זה הרעיון?

חנה מצקביץ': זה הרעיון.

גלעד ארדן: לישיבה הבאה חשוב שאם יש לכם שינויים מוצעים בחלק מהסעיפים הקיימים, אני לא אאפשר להציג רק ביום הדיון, אם תרצו תבקשו דחייה במועד הדיון, אבל אנחנו חייבים לראות לפני כדי שנוכל להבין את ההשלכות של השינויים.

משה גביש: נתבקשנו ונעשה את זה.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: כיוון שאנחנו מדברים הרבה, מלבד שיפור המבנה הניהולי, מזה קשה לעשות היקשים כי גופי התקשורת האחרים הם פרטיים, אמנם בפיקוח, אבל באופן טבעי המבנה הניהולי שלהם מתאים את עצמו לשוק החופשי.

גלעד ארדן: אבל בעניין מעורבות פוליטית חשוב שחברי הוועדה יראו את ההבדלים, כי גם ברשות השנייה יש מעורבות פוליטית בהרכבה של הדירקטוריונים של חברות החדשות וגם בגלי צה"ל, אז כדאי שנראה את כל המודלים לנגד עיננו.

שלומית ברנע: המטרה היא להפוך את השידור הממלכתי לשידור ציבורי ולהגביר את הנגישות של הרשות כלפי הציבור ולכן יש הוראות שמטרתן להגביר את השקיפות של פעילות הרשות לפני הציבור.

שלומית ברנע: על הרשות למסור לציבור דיווח שנתי על פעילותה על עמידתה ביעדים השנתיים על עמידת בהוראות החוק, דוחות כספיים, היא תוכל לעשות את זה כמובן באמצעים שונים.

אבשלום וילן: למה לא לוועדת כספים או ועדה שמלווה אותה?

אבשלום וילן: אם המודל הוא חברה ממשלתית בדרך כלל מקובל שהם מוכרות לאחת מוועדות הכנסת - - -

גלעד ארדן: הוא גייס חמישי של ועדת כספים.

אחיה גנוסר: מי קובע את גובה האגרה?

שלומית ברנע: זה יהיה קבוע בחוק.

שלומית ברנע: יהיה מידע שיהיה פתוח לציבור בכללותו.

שלומית ברנע: לגבי תפקידי רשות השידור, הייתי ערה לסערה שהייתה בישיבה הקודמת, מה שאתם רואים בכוכבית, בשונה מהריבוע, אלה התוספות היחידות על תפקידי רשות השידור לפי החוק של היום.

שלומית ברנע: דהיינו הגלגל לא הומצא מחדש.

אליהו גבאי: זה לא נכון אני יכול להראות לך הרבה דברים שהשתנו.

שלומית ברנע: אני מדברת על תפקידי רשות השידור.

אליהו גבאי: שינו הרבה, אני אקריא לך את הסעיפים, את אומרת דבר שהוא לא נכון.

גלעד ארדן: אני לא יכול למנוע הערות ביניים מחברי כנסת אבל חבר הכנסת גבאי אני אודה לך אם תאפשר לסיים קודם את המצגת.

משה גביש: הגברת ברנע התכוונה לומר שסעיף שמסומן בכוכבית הוא סעיף שלא היה בטיוטת הצעת החוק המקורית ובעקבות ישיבת הממשלה שדנה בחוק הוא הוסף בחזרה, הוא היה קיים בחוק המקורי, הוא קיים היום בחוק המקורי, הוא הושמט בהצעת החוק והוחזר בהצעת החוק היום.

משה גביש: זה מה שהתכוונה לומר הגברת ברנע.

משה גביש: זה סעיף שבחוק ירד מהחוק בהצעה והוחזר.

שלומית ברנע: מכיוון שזה מסומן אין טעם שאני אעבור על הכול.

שלומית ברנע: לגבי תפקידי המועצה המוצעת בהצעת החוק מול הרכב מליאת רשות השידור והועד המנהל, יש לכם טבלת השוואה, ישנה רשימה ארוכה של אופן המינוי וההרכב ובהמשך יש רשימה של תפקידי המועצה מול תפקידי המליאה והוועד המנהל, זו רשימה ארוכה שנמצאת לפניכם.

שלומית ברנע: אני חוזרת שוב על תקוותי שהמצגת הופצה.

שלומית ברנע: יש פירוט של תפקידי המנכ"ל, יש השוואה בין תפקידי המנכ"ל לפי החוק יום לבין תפקידי המנכ"ל לפי הצעת החוק כשהם מותאמים לשינוי המבני ולתפקידם של מנהלי השידור.

שלומית ברנע: ביקשתי שקף מפורש לעניין העברה מתפקיד של מנכ"ל כדי להמחיש עד כמה יש הישענות על הצד המקצועי.

שלומית ברנע: חוק רשות השידור מאפשר היום להעביר את המנכ"ל מתפקידו על ידי הממשלה על פי הצעת השר לאחר שהתייעץ עם המליאה וכאשר נבצר מהמנכ"ל דרך קבע למלא את תפקידו לפי הצעת החוק העברה מתפקיד של מנכ"ל תיעשה על ידי המועצה לאחר שייקבע שנבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו או שהוא איננו ממלא את תפקידו כראוי.

שלומית ברנע: אם הורשע בעבירה שבגינה הוא לא רשאי להמשיך בתפקיד.

משה גביש: זה נובע מהשינוי שעשינו, היום הממשלה ממנה את המנכ"ל אז ברור שהיא גם יכולה לפטר אותו.

משה גביש: אנחנו רוצים להרחיק את זה וממחר לא הממשלה אלא, מועצה ציבורית ממנה מנכ"ל אז ברור שהסמכות שממנה היא גם הסמכות שמפטרת.

אלי פולק: מה זה שאינו ממלא את תפקידו כראוי?

משה גביש: למשל שהוא לא מגיע לעבודה ועוסק בעיסוקים אחרים.

משה גביש: אבל גם זה רק לאחר שהיועץ המשפטי לממשלה בתמונה ומאשר, זה לא דבר שהמועצה מחליטה ביום אחד, יש מנגנון בקרה שנציג אותו כשנעבור סעיף סעיף.

משה גביש: זה לא שיום אחד המועצה קמה וכל 13 חבריה מחליטים דבר, יש הליך בקרה.

משה גביש: ברור שעדיף שלא הממשלה כגורם פוליטי תפטר.

משה גביש: השאלה נכונה אבל התשובות קיימות.

שלומית ברנע: יש חריג אחד מצומצם שממשלה יכולה ליזום העברה מתפקיד של מנכ"ל, רק לאחר שהתייעצה בוועדת המינויים והשר הציע לוועדת המינויים להעביר את המנכ"ל מתפקידו בטענה שנבצר ממנו למלא את תפקידו דרך קבע או שאינו ממלא את תפקידו כראוי.

משה גביש: רשות השידור תציע פה תיקון, כי עדיין אנחנו חושבים שזה לא תקין שהגורם הפוליטי יחליט דבר כזה לבד.

גלעד ארדן: קבעתם שהממשלה יכולה להפסיק את כהונת המנהל רק אם יתקיים טעם אחד משניים, או שהוא לא יכול דרך קבע למלא את תפקידו או שהמועצה קבעה ברוב של שני שלישים מחבריה שאין הוא ממלא את תפקידו כראוי, בכל מקרה הוא צריך לפנות קודם למועצה לבקש ממנה לדון על פי אחד מהטעמים האלו והיא סירבה.

משה גביש: אם היא דנה אין לו סמכות לעשות את זה, הוא לא יכול לחייב אותה איזה החלטה לקבל ולכן הסעיף בסדר.

משה גביש: השר לא יכול לחייב את המועצה לקבל החלטה להדיח, כל מה שהוא יכול, וזה הגיוני, זה להגיד לה תדוני בעניין.

גלעד ארדן: השאלה אחרת, נניח שהוא פונה למועצה ואומר על לפי סעיף 3, אני חושב שהוא לא מקיים את תפקידו כראוי, אנא קיימו דיון.

משה גביש: נניח שהמועצה קיימה דיון והיא חושבת שהמנכ"ל בסדר גמור, אין המשך, הוא לא יוכל להעביר אותו מתפקידו.

גלעד ארדן: כל מה שהוא יכול לחייב אותה זה להבטיח את הדיון ואם היא לא מוכנה לעשות דיון?

משה גביש: זה לא תקין.

משה גביש: אבל אם היא מקיימת דיון ומקבלת החלטה הפוכה למה שרוצה השר, הוא לא יכול.

מוטי שקלאר: השאלה למה זה נשאר כך?

מוטי שקלאר: למה השר בכלל צריך לבקש דבר כזה?

משה גביש: לא תהיה לו סמכות לבקש?

משה גביש: לממשלה יש סמכות עדיין.

גלעד ארדן: היה אפשר להתגבר על זה בדרך אחרת הרי הדחת מנכ"ל במועצה מצריכה רוב של שני שליש, יכולים לקבוע שאם שני שליש דורשים דיון, נגיד שהיו"ר הוא היחיד שלא רוצה להדיח את המנכ"ל והוא לא מכנס את הישיבה, יכולים לקבוע שברגע ששני שליש פנו בדרישה שיהיה נושא מסוים על סדר היום חייבים לשים אותו לדיון על סדר היום וגם להצבעה אם שני שליש דורשים זאת, ואז נפתרה הבעיה ולא צריך להגיע לממשלה לעולם.

אבשלום וילן: לא מדובר על נבצרות קבע או התנהגויות בלתי סבירות.

גלעד ארדן: זה לקשור בין דרג פוליטי לנורמה של מבצע כראוי.

אבשלום וילן: פוליטי מוצא מפוליטי, זו הבעיה, אני מציע שנדון בזה כשנגיע לסעיף ואז נבדוק את זה.

אבשלום וילן: יש פה מנגנונים פוליטיים שאם לא מוצא חן בעיני מישהו מפעילים סעיף של לא ראוי לתפקידו.

שלומית ברנע: הכוונה למקרה שבו השר, כדי לממש את אחריותו, הוכח לפי דעתו שהמנכ"ל לא עושה את תפקידו והרשות לא מנוהלת, הסעיף אומר , אני מקריאה כדי שלא יהיה ספק: פנה השר למועצה, והמועצה לא דנה בהפסקת כהונתו של המנכ"ל, כאמור באותה פסקה, אם היא לא דנה בכלל, רשאי השר לפנות בעניין לממשלה, רק אז, ואז הממשלה תהיה רשאית להפסיק את כהונת המנהל הכללי אם קבעה, לאחר קבלת חוות דעת של ועדת המינויים בעניין, כי התקיים טעם מהטעמים המנויים בסעיף קטן (ב) (2) עד (3).

אליהו גבאי: זה אומר שלא ניתקת את הקשר בין פוליטיקה למינויים, כל הרעש הגדול שאנחנו מנתקים בין הפוליטיקה למינוי, ועכשיו מחזירים את זה בצורה אחרת, מה חידשת?

אליהו גבאי: כל הנאום של השר דיבר על ניתוק מהפוליטיקה, וכעת לפי התיאוריה הממשלה יכולה לפטר את המנכ"ל והממשלה ממנה את היושב ראש, ובזה בא גואל ומושיע.

גלעד ארדן: אני לא רוצה לפתוח את זה לדיון היום, אנחנו רק מסבים את תשומת לבכם לנקודות שתתנו עליהם את דעתכם ובדיון הבא תחשבו על שינויים.

גלעד ארדן: לדעתי גם כל קיומה המתמשך של ועדת המינויים הוא בעיני מוטעה ויוצר סמכויות לא ברורות.

משה גביש: גם בעינינו, המעורבות של ועדת המינויים בניהול הרשות היא בלתי אפשרית.

גלעד ארדן: ברגע שיש ועדת מינויים שנמשכת פעולתה לאחר המינוי היא צריכה ליצוק תוכן בפעולתה וזה מתכון להתנגשויות בלתי פוסקות בין המועצה לוועדת המינויים, עד כמה היא צריכה לפקח על פעילותה של המועצה הציבורית, זה לדעתי מודל לא טוב.

גלעד ארדן: זה לא לדיון, זו נקודה למחשבה, אם אתם נעולים על זה נעשה על זה הצבעה.

גלעד ארדן: זה חסר טעם לקרוא ולנסות לקיים הצבעות ברבע שעה, נשמע התייחסויות כוללות, אני מציע להמשיך לשמוע הערות כלליות, כעת כשהמבנה ברור יותר לכולנו ואני מבקש שההתייחסות תהיה למבנה ולמטרות החדשות כפי שהוצגו ולא נושאים שמנותקים לגמרי.

משה גביש: לפי החוק, המליאה של הוועד המנהל הולכים הביתה ומתמנה גוף חדש, זה בסדר.

משה גביש: בלי להיכנס לפרטים, בשום גוף לא יכול להתקיים, ובודאי בגוף כמו הרשות היום, שעומד על סף רפורמה, ובמצבו הפיננסי, שכל הדירקטוריון שלו הולך הביתה ביום אחד.

משה גביש: לכן ננסה להציע שתהיה המשכיות, אני אומר כיושב ראש, ומקומי על פי החוק מובטח, החוק אומר שהיושב ראש ממשיך, להמשיך לבד לא מוכן.

משה גביש: זאת אומרת שצריך שיישאר גרעין.

משה גביש: אנחנו נציע הצעה לוועדה, אם ביום אחד כל הוועד המנהל הולך הביתה אין מה לחפש שם, אפשר ללכת הביתה.

משה גביש: זו מגרעת בחוק ונציע במסגרת ההצעות שנציע, איך אנחנו חושבים לתקן את זה.

משה גביש: זה בלתי אפשרי משתי סיבות, הראשונה אלה אנשים שכבר מכירים את המצב ומי שייכנס וילמד מה זו רשות ומה זו רפורמה ייקח לו חצי שנה ועד אז הכול מוקפא.

משה גביש: דבר שני, תהליך המינוי הוא לא של יום אחד, ייווצר חלל ריק שבו אין סמכויות לאף אחד.

משה גביש: אנחנו נבוא עם הצעה איך לעשות זאת.

אחיה גנוסר: אחיה גנוסר, יושב ראש אגודת העיתונאים, אחראי על העיתונאים ברשות השידור מטעם האיגוד הארצי.

אחיה גנוסר: אני רוצה לומר שאנחנו מברכים על כל רצון ומאמץ של הפרדה בין הפוליטיקה לשידור הציבורי, זה בעיננו דבר חשוב ושמחתי לשמוע את דוח השיח בין היושב ראש לכבוד השר.

אחיה גנוסר: שאלתי שאלה שאולי נשמעת כאילו היא באה משום מקום אבל ככל שהרצון להפריד את הרשות מהפוליטיקה גובר, לא הצלחתי להבין מהנתונים מי קובע את גובה האגרה.

אחיה גנוסר: בעיני מי שקובע את גובה האגרה הוא זה ששולט על רשות השידור.

אחיה גנוסר: בעל המאה הוא בעל הדעה.

אחיה גנוסר: מי שקובע כמה כסף יש לרשות השידור הוא בעל הבית של רשות השידור.

אחיה גנוסר: אם עדין זה נשאר בידי הפוליטיקאים, רשות השידור פוליטית במאה אחוז.

אחיה גנוסר: אני מקווה שגם לעניין זה נתתם את דעתכם.

גלעד ארדן: יש לאדוני מנגנון אחר להציע בו הממשלה יכולה לאפשר לגוף לגבות אגרות בלי שום בקרה ציבורית?

אחיה גנוסר: למשל במנגנון של חברת חשמל, זו רשות ציבורית ואני משוכנע כשם שהאדונים הנכבדים שהביאו את החוק מצאו את הדרך הנכונה איך למצוא ועדת מינויים אובייקטיבית, יוכלו למצוא מועצה כזו אובייקטיבית חסרת פניות שכל כולה נתונה לטובתו של השידור הציבורי שתקבע את גובה האגרה.

אליהו גבאי: אני רוצה להתחבר לנושא הניתוק בין הפוליטיקה לרשות השידור.

אליהו גבאי: נוסף לצד הכספי, שהשר קובע את גובה האגרה ושיבואו אליו, שאין מסגרת תקציבית סגורה שהם תלויים בה, הם יצטרכו לבקש את אישור מוועדת הכספים, גם המסגרת הכספית תלויה, זו שוב מביא אותם לתלות.

אליהו גבאי: ועדת המינויים שממנים אותה היא ועדה אליטיסטית שמורכבת ממגזר מסוים, היא לא עממית ואין לה קשר לכלל מערכת המבנה הציבורי במדינת ישראל.

אליהו גבאי: אין ארגוני נשים, ארגוני מתנדבים, עמותות.

אליהו גבאי: נציג מהכלכלה ונציג מבית המשפט, זו ועדה אליטיסטית שלא מחוברת לעם.

אתי בנדלר: אתה מדבר על ועדת המינויים או על המועצה?

אליהו גבאי: על המועצה.

אליהו גבאי: זה מנותק מהציבור.

אליהו גבאי: גם הגופים שמוזכרים אחר כך בהתייעצות הם גופים עם גוון מסוים.

אליהו גבאי: אין התייעצות למשל עם ארגוני נשים כמו ויצ"ו, נעמ"ת.

אליהו גבאי: אפשר להתייעץ גם עם הבין תחומי בהרצליה ועם אין סוף גופים כאלה לדעתי זה מצמיד את השר לגופים ספציפיים שאסור שזה יקרה, זה אליטיסטי מידי.

אליהו גבאי: אני רוצה להתייחס לנושאים מסוימים, שהורידו את הדברים שהיו קשורים ברשות השידור הקודמת.

אליהו גבאי: למשל נושאים שקשורים לחינוך ממלכתי, לא ברור לי למה הורידו את זה?

אליהו גבאי: על סמך מה?

אליהו גבאי: דוגמה, לשקף את חיי המדינה, מאבקה, יצירתה והישגיה, וכי אין לה יותר מאבקים אין לה הישגים?

אליהו גבאי: את כל זה מחקו.

אליהו גבאי: לטפח אזרחות טובה, זה מפריע למישהו?

אליהו גבאי: זה מזיק?

אליהו גבאי: מה זו אזרחות טובה?

אליהו גבאי: אדם שמשלם מיסים, נשמע לחוקיה, תורם לחברה, את הכול מחקו.

אליהו גבאי: נמחק גם שיקוף חיי נכסי התרבות של כלל שבטי ישראל מהארצות השונות.

אליהו גבאי: מדינת ישראל קולטת עליה, יש לה מגוון של עדות, מדינת ישראל לא סתם כור היתוך.

אליהו גבאי: העובדה שמשרד החינוך מצא לנכון להקים מחלקה למורשת ישראל, כלומר עם ישראל מורכב מפסיפס של עדות שכל אחד בא לצקת מהעדה שלו לתוך ההוויה הישראלית המתהווה כאן, אז למה למחוק את זה?

אליהו גבאי: למי זה מפריע?

אליהו גבאי: מיזוג גלויות, טיפוח גלויות, גם נמחק.

גלעד ארדן: כל אלה תפקידי הרשות?

גלעד ארדן: המדינה בקושי יכולה לעשות את זה.

אליהו גבאי: בודאי, היא אמורה לתת מגוון דעות.

מוטי שקלאר: כשזה היה כתוב היא לא עשתה אולי כשזה לא יהיה כתוב היא תעשה.

אליהו גבאי: זו בדיחה עלובה.

אליהו גבאי: הבנה למדינות השכנות בהתאם למגמות היסוד של המדינה.

גלעד ארדן: אפשר אולי למחוק הכול ולכתוב, לקדם את מטרות מדינת היהודים כפי שמובאות במגילת העצמאות.

אליהו גבאי: נקודה נוספת.

אליהו גבאי: מורידים את המילה "ממלכתי" ובמקומה יבוא "ציבורי", מה מפריעה המילה "ממלכתי"?

אליהו גבאי: מישהו יכול להסביר מה מפריע למישהו שיהיה כתוב ממלכתי?

גלעד ארדן: חבר הנסת גבאי, הפירוט מוגזם ואין בו צורך.

גלעד ארדן: הטענה הובהרה, אני מציע שאדוני יעביר לנו הצעה אלטרנטיבית, כל מי שרוצה יביא הצעה אלטרנטיבית, כל אחד יסביר מה היתרון שבהצעתו, חברי הכנסת יצביעו ותתקבל ההצעה שיחשבו שהיא הראויה ביותר.

אליהו גבאי: אני רוצה להבהיר את עמדתי.

אליהו גבאי: למי מפריעה המילה "ממלכתי"?

גלעד ארדן: תעלה את זה.

אליהו גבאי: אני מעלה את זה.

אליהו גבאי: רשות שידור חייבת לתת גם כבוד ומעמד לסמלי המדינה, זו רשות ציבור ממלכתית היא לא פוליטית, זה לא בא לתת גוון פוליטי של ממשלה זו או אחרת.

אליהו גבאי: ממלכתי בא להתייחס לסמלי המדינה.

אליהו גבאי: אם המדינה שמה יעדים מסוימים, אז רשות השידור היא גם ממלכתית.

אליהו גבאי: גם אם מוסיפים ציבורית, אי אפשר למחוק את המילה ממלכתית, היא חייבת להיצמד אליה וזה לא רע.

אליהו גבאי: אני מבקש להשאיר את המילה "ממלכתית" ואין לנתק את רשות השידור מהמדינה היהודית ומהמעמד הממלכתי.

אליהו גבאי: שאלה לסיום, אנחנו מתקרבים לערב חג הפסח, האם העובדים יקבלו את המתנה לחג?

גלעד ארדן: זה לא לעכשיו, אתה יכול ללבן אתו את זה בחוץ.

משה גביש: עובדים שמרוויחים מעל 30,000 ₪ מקבלים שי קטן מהעובדים שמרוויחים פחות.

משה גביש: כל המתנות הללו מחכים לעובדים.

משה גביש: אני חושב שמן הראוי שכל הארגונים ילכו בעקבותינו.

אלי פולק: אני רוצה להתחיל מהתחום הניהולי, כבוד היושב ראש ודאי מכיר את זה מהיותו במליאת רשות השידור, הבעיה הקשה ביותר של רשות השידור היא בעיית התקציב וחריגות מהתקציב של רשות השידור הם לחם חוקה של רשות השידור, היא חורגת מהתקציב, היא מגיעה אל משרד האוצר, היא מגיעה חזרה לפוליטיקאים, היא צריכה לבוא ולבקש תקציב חדש וכן הלאה.

אלי פולק: בחוק המוצע כתוב שהרשות צריכה להתנהל בעזרת תקציב מאוזן, מה מבטיח שהיא תתנהל על ידי תקציב מאוזן?

אלי פולק: אם אתה נמצא בחברה עסקית ואתה מנהל אותה בתקציב לא מאוזן, מהר מאד אתה הולך הביתה.

אלי פולק: באיזה שהוא מקום חייבת להיות בחוק הזה אחריות אישית של המנכ"ל ושל יושב ראש המועצה לגבי התקציב ומילוי ההוראה שהתקציב יהיה מאזן לכן הדבר הזה צריך להיות אינטגראלי, כי אם זה לא יהיה, הכול יתנהל כפי שהיה ושום דבר לא ישתנה.

אליהו גבאי: הערה חשובה.

מוטי שקלאר: בהתניה אחת, שאם נותנים לוועד המנהל או למנכ"ל להחליט מחר לקצץ במקום כזה ואחר ולהוריד ערוץ כזה או אחר שלא יבואו בוועדה אחרת ויחייבו אותנו לעשות דברים שבעליל חורגים - - -

גלעד ארדן: להגיד רשת מורשת ולאחד אותה עם רשת א'.

מוטי שקלאר: וועדה אחרת תבוא ותאמר הפוך.

אלי פולק: די ברור שאחד הדברים שגם צריכים להיות מעוגנים בחוק בצורה מסודרת ולא אקראית זה תקציב רשות השידור.

אלי פולק: גם כאן אני מאד מוטרד, פרסומות זה דבר משחית והופך את הצורך במקום לתת שידורי איכות, לתת שידורי רייטינג, כי הרי בלי כסף אי אפשר לנהל ואז מוותרים על האיכות לטובת הרייטינג והדברים ברורים ובעולם הזה אנחנו חיים.

אלי פולק: לכן נושא הפרסומות חייב להיות מעוגן ומוגבל הרבה יותר מכפי שהוא.

אלי פולק: למשל, תוספת פרסומות לאתר האינטרנט, אין לזה מקום ואסור שיהיה לזה מקום.

אלי פולק: בנושא הפרסומות, אם רוצים לעשות מהפכה שתבטיח שידורי איכות, המהפכה הזו תהיה כזו שבה לא יהיו שידורי חסות ותשדירי שירות.

גלעד ארדן: גם קלאב הוטל לוטראקי יוון?

גלעד ארדן: או ארמון השושנים?

מוטי שקלאר: בהתניה שתחוקק חוק שלא מאפשר לזכייני ערוץ 2 ו-10 לתקצב את ההפקות שלהם דרך קרנות ציבוריות.

מוטי שקלאר: כשהקרנות יעבדו רק עם השידור הציבורי אז אני מוכן לוותר על החסות.

אלי פולק: סעיף ההכנסות צריך להיות מאורגן בצורה הרבה יותר ברורה וצריך לשאוף לכך ככל שניתן.

אלי פולק: לא הצעתי למשל לבטל את הפרסומות ברדיו אבל במקום מסוים גם כאן צריך להגביל את הדברים ולשים בפרופורציה הנכונה.

אלי פולק: גם מבחינת הניהול, דיברו על ועדת המינויים, כפי שהיא היום יש לה המון סמכויות, היא צריכה תקציב, מאיפה הוא מגיע?

אלי פולק: מהרשות עצמה?

אלי פולק: כלומר מי שאני מיניתי הולך ונותן לי את התקציב, זה דבר שלא ברור לי לגמרי.

גלעד ארדן: הממשלה שלנו תמצא יושב ראש שמוכן לעבוד בהתנדבות ובהתאם לזה תמנה אותו.

גלעד ארדן: יש הרבה שמאמינים בארץ ישראל השלמה שישמחו להתנדב לתפקיד הזה.

אלי פולק: כשאתה מתכוון לממשלה שלנו אתה מתכוון לממשלה שכבוד היושב ראש - - -

גלעד ארדן: אני מקצין את השימוש שניתן לעשות, למרות המנגנון המוצע.

אלי פולק: יש פה בעיה לגבי נושא ציבוריות הרשות.

אלי פולק: שמענו שצריך לדווח, ציבוריות אין משמעותה שצריך לדווח לציבור, הציבוריות בראש ובראשונה זה לדעת מה הציבור רוצה ואך הציבור מתייחס.

אלי פולק: אני הייתי חושב שהדבר הבסיסי הוא סקר שנתי, לראות האם הציבור מרוצה ממה שהוא מקבל , לדעת מה הציבור רוצה ולפרסם את התוצאות, זו המשמעות של רשות ציבורית.

גלעד ארדן: לא הייתי מציע לאדוני להתבסס על הסקרים האלו.

גלעד ארדן: מנהיגות רוצה להראות לעם מה הוא צריך לראות לא מה הוא רוצה לראות.

אלי פולק: ההערכה שלי לציבוריות הישראלית היא עמוקה וגבוהה.

אלי פולק: אני לא חושב שהציבוריות הישראלית, כאשר שואלים אותה את דעתה ורצונה לא תביע ותאמר את מה שיש לה.

גלעד ארדן: תרשה לי לחלוק עליך, ההערכה שלי גם עמוקה אבל זה צריך להיות מבוסס על משהו.

גלעד ארדן: אתה סותר את עצמך מחד אתה מסביר לי על הרייטינג, ומאידך אתה מדבר על איכות.

אלי פולק: דייקתי בדבריי, לא אמרתי שמה שציבור אומר חייב על פי חוק לחייב את הרשות.

אלי פולק: אבל שביעות הרצון של הציבור ממה שמוגש לו, הדבר הזה בפירוש צריך להיות חלק משיקולי הרשות לגבי מה היא הולכת ועושה.

אלי פולק: האם השידורים שאנחנו מקבלים משקפים את ההוויה הישראלית?

אלי פולק: מה הציבור החושב, האם זה נכון או לא?

אלי פולק: השאלות האלה הן שאלות שמעולם לא נשאלו משום שתמיד מישהו מלמעלה החליט שהוא יוד מה הציבור יודע ומה הציבור משקף.

אלי פולק: הדבר הזה לא קיים.

אלי פולק: לגבי מה הזכיר חבר הכנסת גבאי, אנחנו מאד מוטרדים מהרוח של החוק.

אלי פולק: בחוק הקודם נאמר לקדם את מורשת היהדות ופה מדובר על לשקף את מורשת היהדות, אומר לנו הכול.

אלי פולק: רוח חוק שבו אתה מוציא את הממלכתיות שבחוק, את האזרחות הטובה שבחוק אומר לנו שבעצם הכוונה כאן היא לנתק את רשות השידור מהאלמנט היהודי.

אלי פולק: מדובר על ערכי הדמוקרטיה.

אלי פולק: כבוד היושב ראש, אני לא יודע מהם ערכי הדמוקרטיה, אני יודע שדמוקרטיה היא שיטה, האם הדמוקרטיה הגרמנית הם הערכים שאנחנו רוצים?

אלי פולק: מה זה ערכי הדמוקרטיה?

אלי פולק: אם נדבר על ערכי ההומניזם, אני מבין, אם נדבר על שוויוניות, אין לי בעיה עם זה, אבל ערכי דמוקרטיה?

אלי פולק: ואת ערכי הדמוקרטיה שלא קיימים בכלל צריך לקדם ואילו את מורשת היהדות צריך לשקף.

גלעד ארדן: הם התכוונו ברוח המהפכה הצרפתית.

דנה נויפלד: זו הייתה טעות, זה היה צריך להיות מועתק בדיוק.

דנה נויפלד: אני מבטיחה לך שזו טעות.

דנה נויפלד: זה יישאר באותו נוסח כפי שהחוק היום.

אליהו גבאי: שמתם את זה בסוף.

גלעד ארדן: היהדות תוחזר לאלתר.

דנה נויפלד: היא תוחזר ותהיה בדיוק כפי שהיא היום.

גלעד ארדן: כולל איסור החמץ.

אלי פולק: אני מאחל ליושב ראש חג פסח כשר ושמח.

אלי פולק: אני מאד מברך על הרוח ששמעתי כאן, הן מטעם השר הן מטעם היושב ראש והן מטעם היועצת המשפטית, שיש כוונה בכל אופן להתחשב בהערות האלה ולתקן תיקונים.

אלי פולק: שמענו גם שיהיו תיקונים.

אלי פולק: קשה לנו כעמותה ציבורית, האגודה לזכות הציבור לדעת להגיש לכם תיקונים ואחרי זה לדעת שהתיקונים האלה כבר נמצאים או לא נמצאים.

אלי פולק: לכן הבקשה שלי היא שתכינו את התיקונים שאתם חושבים לפני הישיבה הבאה, תעבירו אותם גם אלינו, לא רק לחברי הכנסת, לכל העמותות שעשו עבודה רבה.

גלעד ארדן: ברגע שזה יעבור אלי, זה יהיה על אתר האינטרנט של הוועדה וכשתוזמנו נסב את תשומת לבכם לזה.

אלי פולק: אבל אם אנחנו רוצים להגיש תיקונים לחוק ונקבל את זה יום לפני הישיבה?

גלעד ארדן: אמרתי שאני לא אקבל את זה ואני אבטל ישיבה אם זה יגיע לזה, זה יגיע לפחות שבוע לפני.

אלי פולק: תודה רבה.

משה פרידמן: משה פרידמן, גמלאי רשות השידור, חבר ועד אגודת העיתונאים.

משה פרידמן: הבעיה העיקרית עוד מימי ארידור היא תקציב רשות השידור שלא עודכן בהתאם לדברים שחלו - - -.

גלעד ארדן: בהתאם לכל ההסכמים ההיסטוריים של הוועדים שאי אפשר לשלם אותם.

גלעד ארדן: באמת חבל שהוא לא עודכן בהתאם לזה.

משה פרידמן: אלה הסכמים שאושרו על ידי הגורמים וההנהלות.

גלעד ארדן: אבל הם לא מתאימים לעידן המודרני.

משה פרידמן: לפני 30 שנה יצאנו עם שני אסימונים והיינו מתקשרים לגוביינא שהפכו לטלפונים וזה הפך להיות מכבי תל אביב במיליוני דולרים ו- 40% פחות אגרה היום ומי שאחראי לעניין הזה בסופו של דבר הם העובדים.

משה פרידמן: יש לקבוע תקציב ריאלי על פי המטרות והדברים שישנם בעניין.

ראובן גולדברג: ראובן גולדברג מהסתדרות הכללית, בדיון הקודם הערנו שיש בהצעת החוק, או בתיקונים לחוק, סעיפים שקושרים ביחסי עבודה וביקשנו להעביר את זה למשא ומתן שבעקבותיו יוצעו במסגרת החוק.

ראובן גולדברג: התקיים דיון אחד, לא קיבלנו פרוטוקול מהדיון הזה, והממונה על השכר הודיע שהוא מוכן להיכנס לדיונים, אני מקווה שכל הצדדים ייכנסו לדיון ושזה יסתיים לפני הישיבה הבאה כדי שנוכל להיות מעודכנים בעניין.

רועי קונפינו: רועי קוניפינו מהמכון הישראלי לדמוקרטיה.

רועי קונפינו: יש לי כמה הערות בקשר לחוק עצמו, לא הערות כלליות על מטרות.

רועי קונפינו: ראשית, אם הבנתי נכון יש שתי מטרות עיקריות, הראשונה היא שחרור מלחצים פוליטיים.

גלעד ארדן: הקלה, אין שחרור מוחלט ...

רועי קונפינו: אז קודם כל הייתי רוצה לטעון שאני לא רואה צורך בשר ממונה.

רועי קונפינו: הממשלה יכולה למנות את ישוב ראש ועדת המינויים שיפעל לבד, אין פה שום עניים של סמכות, אין עניין של אחריות, הרשות לא צריכה להיות תחת שום דבר, הממשלה לא אחראית למה שמתפרסם ולכן אין צורך שיהיה שר.

רועי קונפינו: זה תיקון שבראייתי ניתן לעשות וימנע הרבה דברים כמו זה שר יכול בהסכמת ועדת המינויים להעביר חבר מועצה מהכהונה שלו, השר ממנה את היושב ראש בהמלצת ועדת המינויים וכו".

גלעד ארדן: אבל הגוף הזה גובה מהציבור מאות מיליוני שקלים.

רועי קונפינו: צריך להפריד בין ההסמכה לגבות כסף לבין האחריות לשידורים.

רועי קונפינו: הערה שנייה, בקשר לעצמאות המקצועית של הרשות.

גלעד ארדן: יש סיכוי שלאור הערותיך תוסרו מהרשימה בנספח ב'.

אליהו גבאי: גם בלי ההערות הם יוסרו, אני מבטיח לך.

רועי קונפינו: הערה שנייה היא בקשר לעצמאות המקצועית אני לא בטוח שהמתח שבין המנכ"ל לוועד המנהל נפתר, זה מתח שאנחנו מכירים משנים קודמות.

רועי קונפינו: באופן עקרוני המנכ"ל אמור להיות עורך מקצועי, כאשר הוא חייב לאשר את השידורים שלו מול המועצה, אז איזו סמכות יש לו לקבוע?

רועי קונפינו: המועצה אמורה לאשר באופן כללי את מטרות של הרשות, אם הוא צריך לאשר את כל לוח השידורים שלו מול המועצה אין לו סמכות לעשות את הדברים האלה לבד.

רועי קונפינו: דוגמה נוספת היא שהמנכ"ל ממנה את גורמי השידור בהמלצת ועדת האיתור שהוא לא יושב בה והוא צריך את אישור המועצה, אין לו שום יכולת לקבוע דברים כאלה.

רועי קונפינו: זה בקשר ללחצים הפוליטיים ולעצמאות המקצועית.

רועי קונפינו: הערה בקשר ליועץ המשפטי, כרגע לפי ההצעה אפשר להעביר את היועץ המשפטי מתפקידו בגין חילוקי דעות מהותיים.

שלומית ברנע: אחרי שישבה ועדה שחבר בה נציג היועץ המשפטי לממשלה.

רועי קונפינו: ברור.

רועי קונפינו: אחד משניים, או שיש חילוקי דעות מקצועיים בנושאים משפטיים, ואז דעתו של היועץ המשפטי גוברת וזה ברור.

רועי קונפינו: אם יש חילוקי דעות בנושאים אחרים אז צריך להעביר אותו, אם רמתו לא מספיקה אז יש אי התאמה מובהקת או משהו כזה.

רועי קונפינו: היועץ המשפטי הוא שומר סף, התפקיד שלו הוא לכפות את דעתו המקצועית המשפטית על הרשות, זה לא הגיוני שאפשר יהיה להעביר אותו מתפקידו רק בגלל שיש חילוקי דעות.

גלעד ארדן: הוא צודק, נדרשת פה הבהרה.

דנה נויפלד: אם אפשר להשלים, כדי שתמונה שמוצגת כאן תהיה מדויקת, זה לא שבכל חילוקי דעות מהותיים אפשר להעביר אותו מתפקידו, צריך שיהיה מצב של חוסר שיתוף פעולה.

דנה נויפלד: זאת אומרת אם היועץ המשפטי לא מצליח לתפקד בכלל ואין אפשרות שיהיה יועץ משפטי ברשות, זה בודאי מצב - - -

גלעד ארדן: מה זאת אומרת לא מצליח לתפקד?

גלעד ארדן: לפעמים הממונים יכולים למנוע ממנו לתפקד.

חנה מצקביץ': זה בדיוק מה שקורה בעיריית ירושלים כשרצו להעביר את הצעת החוק הזו.

דנה נויפלד: צריך אישור של ועדה חיצונית שהיא ועדה ממליצה שתדון בזה לפני.

גלעד ארדן: נדון בזה לעומק, אני גם חושב שנדרשת הבהרה של הסעיף בעניין היועץ המשפטי.

חנה מצקביץ: וכשיש חילוקי דעות מהותיים בין מנהלי המדיה למנכ"ל ואי אפשר לעבוד, מה קורה אז?

חנה מצקביץ: פה אין צורך בשיתוף פעולה?

קריאה: שיתוף פעולה זה דבר שאפשר ליצור ולבטל אותו רק כדי להעיף את היועץ המשפטי של רשות שידור, זו לא בעיה, שיתוף הפעולה לא יכול להיות קנה מידה.

קריאה: זה גם מה שאומר פסק דין לופליאנסקי.

גלעד ארדן: אני לא רוצה לקיים על זה דיון.

גלעד ארדן: תודה.

רועי קונפינו: שתי נקודות נוספות.

רועי קונפינו: הראשונה בקשר למודלי צפייה, הוזכרו פה מנהלי השידורים, אין מנהלי אינטרנט.

רועי קונפינו: אני יודע שאפשר לשנות וליצור מנהלים חדשים, אני מציע שבחוק יהיה מנהל אינטרנט.

רועי קונפינו: אם זה משהו שהרשות רוצה להתמקד בו ולקדם אותו, חשוב לשים את זה כבר ביציאה לדרך.

רועי קונפינו: הערה אחרונה בקשר לתקציב, אני חושב שהבעיה המרכזית באיסוף התקציב הוא אגף הגבייה, שעולה הון ולא מספק את הסחורה בגביית האגרה.

רועי קונפינו: צריך לעשות רפורמות בדבר הזה, בין השאר להעניק מעמד של רשות מס לרשות, לאפשר סמכויות אכיפה וחקירה.

גלעד ארדן: כל אחד רואה דמוקרטיה בצורה שונה.

גלעד ארדן: הוא מחזק את טענתו של פרופסור פולק.

גלעד ארדן: רשמנו את הצעת המכון הישראלי לדמוקרטיה ואנחנו נדון בה.

רועי קונפינו: דבר אחרון, לחייב את חברות הכבלים והלוויין למסור מידע על אנשים שחייבים את האגרה לרשות.

ירמיהו קדושי: באתי כאן באופן עצמאי בשם עורכים ויוצרים שאינם מאוגדים.

ירמיהו קדושי: האמנים והיוצרים האלה במשך שנים לא נשמעים ברשות השידור והחוק הזה גורם להם עוד יותר לבעיות.

ירמיהו קדושי: קודם כל לגבי שידורי איכות, מה זה איכות?

ירמיהו קדושי: בעיני מי זה איכותי?

ירמיהו קדושי: האם מה שאיכותי לזה שיושב בקרית מלאכי הוא איכותי גם לזה שיושב בשינקין?

ירמיהו קדושי: המילה איכות היא מילה שגורמת לאותם אמנים לא להיכנס לרדיו ולטלוויזיה.

ירמיהו קדושי: כנ"ל לגבי השפה העברית, זה קריטריון שגורם לאותם תושבים לא להגיע.

גלעד ארדן: הטענה שלכם מובנת, אם יש לכם הצעה אלטרנטיבית תעבירו לי אותה לקראת הדיון הבא.

ירמיהו קדושי: לגבי ההצעה של אגרה לאינטרנט, עד שסוף סוף הגיע המצב שיש היום שוק חופשי ותחרות הוגנת וכלכלה חופשית שנותנת לאמנים האלו לחיות קצת בכבוד, דרך הסלולארי ודרך מקומות אחרים, פתאום באים אותם אליטיסטיים שנמצאים יום בוועדה ורוצים לקחת כסף מאותם תושבים שיש להם ילדים שמביאים סתם מחשבים הביתה ולא מעוניינים לצפות בערוץ הראשון.

ירמיהו קדושי: אני מכיר הרבה כאלה.

גלעד ארדן: אדוני בודאי שמע על נושא ה- IPTV ואם ביום מן הימים ולא רחוק היום תוכל לצפות דרך המחשב בכל ערוצי הטלוויזיה ולא נוכל לחייב באגרה, מי יממן את רשות השידור?

גלעד ארדן: ואז אם היא תקרוס לא תהיה בכלל עבודה לא לאנשי איכות כמוכם ולא לאלה שמאוגדים ולאלה שלא.

גלעד ארדן: יש פה בעיה מובנית שאי אפשר להתעלם ממנה.

גלעד ארדן: אתה צודק שכל מנגנון הגבייה, מי מאשר אותו ומי לא מאשר ומה ניתן לגבות, מצריך דיון ומחשבה לעומק וזאת נעשה.

גלעד ארדן: תודה

ליאורה סידי: הממונה על השכר, כדי להבהיר כדי שלא ישתמע אחרת, הממונה על השכר לא הסכים להוצאת הסעיף מהצעת החוק, שנוגעת לעובדים.

גלעד ארדן: לגבי קבלתו של אדם לעבודה שתעשה בדרך של מכרז פומבי?

גלעד ארדן: הוא רוצה שזה יישאר כמו שזה בחוק.

ליאורה סידי: בכלל לגבי עובדים.

ליאורה סידי: נקיים פגישה עם העובדים כדי לשמוע את ההסתייגויות שלהם ויש כאלה.

גלעד ארדן: תודה רבה.

גלעד ארדן: סיימנו לשמוע היום את כל ההערות הכלליות.

גלעד ארדן: בישיבה הבאה נתחיל בהקראת סעיפי החוק, דיון בכל סעיף והצבעה עליו.

גלעד ארדן: אני מבקש מהנהלת הרשות והממשלה להקדים ולהעביר לנו את עמדתכם, כי אני לא אקבע מועד עד שלא יועברו העמדות.

גלעד ארדן: תעבירו לי את עמדתכם הסופית ובתוך 14 יום מיום שתעבירו יהיה דיון.

גלעד ארדן: תודה רבה לכולם הישיבה נעולה.