ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 189, 2008-03-31 10:00

מיכאל נודלמן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

מיכאל נודלמן: הנושא היום הוא הצעה לסדר היום בנושא כוונת הסוכנות היהודית לפרק את מחלקת העליה, הצעה של חברי הכנסת נסים זאב וחבר הכנסת יולי - יואל אדלשטיין.

מיכאל נודלמן: לפני כשבועיים שלושה, קראתי בעיתון דברים דומים וביקשתי ממנהלת הוועדה לתאם פגישה עם יושב ראש הסוכנות, ונפגשתי איתו.

מיכאל נודלמן: קיימת בעיה תקציבית של 20 מיליון דולר, ולדבריו קיצוצים בנושא העליה ובאגף העליה לא יהיו, בגלל שהתקציב קטן וכמו כל ארגון גדול צריכים לעשות רה-ארגון.

מיכאל נודלמן: הוא סיפר לי על קיצוץ אגף העליה.

מיכאל נודלמן: בעקבות זאת היו טענות, ואני שמח שהיום אנחנו מדברים על הנושא ואולי נשים סוף לכל הדיונים ולכל השמועות, כי באמת אנחנו צריכים לדעת אם יש שינויים, הממשלה צריכה לדעת אם ישנם שינויים, כפי שאני מבין, הסוכנות תמיד פעלה בתאום עם הממשלה ואפילו בתאום בתקציבים עם משרד הקליטה שהגיעו מהסוכנות.

מיכאל נודלמן: אני כאן משמש כיושב ראש הוועדה, וחברי הוועדה לא יכולים לחיות בצל ולא להבין מה קרה.

מיכאל נודלמן: מספרים לנו שהכל יהיה בסדר, אבל בעיתונות מדווחים מהיחידה שקשורה לקהילות ולפעילות הסוכנות, שסוגרים את אגף העליה.

מיכאל נודלמן: לפי התקנון מי שהעלה את ההצעה צריך לפתוח בבקשה חבר הכנסת יולי - יואל אדלשטיין.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה אדוני היושב ראש, תודה לאנשי הסוכנות הבכירים שהגיעו אלינו.

יולי יואל אדלשטיין: למען הדיוק ברצוני לומר, שמלכתחילה ביקשתי דיון בוועדה כי לדעתי זה קצת מצב מגוחך שבמליאה אני אעלה את הנושא יחד עם חברים נוספים.

מיכאל נודלמן: אני לא התנגדתי, כי אחרי דיון עם יושב ראש הסוכנות אני לא חשבתי שצריך.

יולי יואל אדלשטיין: אתה צודק, היו פשוט מספר חברים שביקשו דיון במקביל במליאה ולבסוף הנשיאות החליטה שזה יתקיים במליאה, בעניין זה זה קצת מצחיק כי אני לא מי בין מהשרים אחראי על הסוכנות היהודית וצריך לתת תשובות במליאה בשם הסוכנות היהודית, ובסופו של דבר כפי שאנחנו מכירים במליאה, זה אפילו לא היה שר העליה והקליטה, אני כבר לא זוכר אם זה היה שר החקלאות או השר לביטחון פנים, זה עשה את העניין עוד יותר מגוחך, אבל לעומת זאת מה שפחות מגוחך ויותר נכון, וכאן אני מצטרף לדברייך שתוך כמה ימים אנחנו יושבים כאן בוועדה עם הגורמים המוסכמים ונוכל לקבל את התשובות, כך שאין לי יותר מדי מה להוסיף.

יולי יואל אדלשטיין: עוד לפני הדיון, קיבלתי מכתב ואני וגם ציטטתי ממנו במליאה, שהופץ לחבר הנאמנים של הסוכנות היהודית, ובו הם מודעים גם כן לזאב ביילסקי וריצ'י ברלסון על כך שלא תיסגר מחלקת העליה, ועדיין מה שהניע אותי לקיים בכל זאת את הדיון, ומה שגורם לי לומר שאני שמח שהיום מתקיים הדיון בוועדה עם אנשי הסוכנות היהודית, זה שבמכתב הזה מפורט, מה שגם אתה ציינת אדוני היושב ראש, הסוכנות עוברת מבחינת התקציב וגיוס תרומות תקופה לא קלה, מבחינת ירידת ערך הדולר ביחס לשקל וצפויים קיצוצים וצפוי רה-ארגון.

יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שבשלב מאוד מקודם, רצוי שנדע במה מדובר כי מצד אחד הסוכנות היא גוף עצמאי ואף אחד לא מפקפק בכך, ומצד שני בהרבה מאוד פרויקטים השותפות בין גורמי הקליטה: משרד הקליטה, משרד החינוך לבין הסוכנות היהודית היא כבר כל כך שותפות משותפת או כל כך הדוקה שכבר אי אפשר לדעת איפה התקציב של מי.

יולי יואל אדלשטיין: ברגע שתהייה נסיגה של הסוכנות היהודית הממשלה או שתצטרך להיכנס במיידי או שפשוט יקרסו כל מיני פרויקטים בתחום הקליטה, ולכן חשוב לדעת בשלב מוקדם, לדעת מה הכוונות, לשמוע מה הכוונות, לדעת שאם יש צורך, אם מכוח המציאות משהו יקוצץ, אז כוועדה אדוני היושב ראש, צריכים ללחוץ על הממשלה ולבדוק בממשלה מה הכוונות, כי אחרת גם סטודנטים, גם נוער בסיכון, וגם אלף ואחד דברים אחרים יכולים ליפול לנו ולהגיע לשולחן הוועדה במצב של משבר.

יולי יואל אדלשטיין: עד כאן, ותודה רבה.

מיכאל נודלמן: תודה, האם מישהו רוצה להגיד לפני שנציגי הסוכנות יכבדו אותנו?

מיכאל נודלמן: בבקשה מרינה סולודקין.

מרינה סולודקין: אני חושבת שהבשורות הלא טובות שאנחנו שומעים מזמן לזמן, שסוגרים או מתכוונים לסגור משהו בסוכנות, כמו למשל האולפנים ושהיו סדרות פגישות בארצות המוצא, אני חושבת שאלו הן חדשות מדאיגות, אני לא מופתעת כי רואים מה קורה בשטח, גם עם העליה וגם עם התוכניות של הסוכנות, אני חושבת שבוועדת הקליטה כאן אנחנו נגיד שאנחנו לא ניתן לא לסגור אולפנים ללימוד השפה העברית בתפוצות, אנחנו לא ניתן לסגור את מחלקת העליה והקליטה בגלל שזו ציפור הנפש של הסוכנות, אני רק אומרת שחבל מאוד שלא שמענו, לא את שר הקליטה בנושא הזה, כי אלו הם שני התפקידים שהולכים ביחד, שר הקליטה ויושב הסוכנות כנציג ישראל, אני מציינת בחריפות שנפטר את כל אחד שמתכנן לסגור את המחלקות והאגפים של עליה וקליטה בסוכנות.

אורי אריאל: תודה ובוקר טוב לכולם, יש חדשה טובה וחדשה רעה.

אורי אריאל: החדשה הטובה היא, שלחברי הכנסת היושבים פה ולנוספים איכפת מה הסוכנות עושה והיא מזמנת דיון דחוף כדי לומר לכם שאם הידיעות נכונות, אני אהיה זהיר, אמרו לי שהן לא נכונות אבל לי יש דווקא הרגשה שהן כן נכונות, לא קוראים לזה בעברית לסגור, לא סוגרים וכל זה אבל נאמר שהעדיפות יורדת בעניין, בלי סוגרים לא סוגרים.

מרינה סולודקין: לחנוק.

אורי אריאל: לא חונקים פה, זה לא החונק מבוסטון, זו כנסת ישראל.

אורי אריאל: איכפת לנו מה הסוכנות עושה, ואנחנו רואים במעשיכם ערך גדול, אבל מאידך, החדשה הרעה היא שאנחנו מאוד מודאגים מהכוונות לצמצם או להוריד בעדיפות במידה מסוימת את נושא העליה, מי כמוכם יודע שאין תפקיד יותר חשוב לסוכנות מהעניין הזה, אלא אם יש ויכוח וחשוב לדעת, אני שמעתי גם דעות אחרות לא מאנשי הסוכנות דווקא, אבל שמעתי גם דעות אחרות, אם לא אז תציגו ונשמע, ואם לא כך, ידוע שההגירה היא שלילית היום, יש יותר יורדים מאשר עולים, לא רק שהירידה יורדת, כן היא יורדת ויש כאלה שיורדים מהארץ, ובסך הכל שבודקים את המשוואה הזאת, אז יגיד לי מישהו זה לא בדיוק יש כאן איזה פער קטן לטובת העליה, ראשית אני אשמח, ושנית אלו לא פערים כאלה שלילד הזה התפללנו, התפללנו לדברים אחרים.

אורי אריאל: אם הייתם מזעיקים שמיים וארץ, נניח שאין לאף אחד תרופה, ישנה מציאות ואף אחד לא יודע לעשות, אני, ואני לא אומר את זאת לתוכחה, אני לא שמתי לב שלא הסוכנות ולא הממשלה מזעיקים את כל העולם ואשתו נוכח המגמה הקשה, שהיא כבר לא מגמה אלא היא עובדה.

אורי אריאל: אני רוצה לברך את חבר הכנסת יולי - יואל אדלשטיין, את יושב הוועדה ואחרים, ואם שכחתי מישהו אז סליחה.

אורי אריאל: הם אומרים קודם כל ישנה בעיה צריך לשבת, לא כל החכמה נמצאת בחדר הזה, ואני מציע לכם וגם לנו, להזמין אנשים אחרים שיפרצו למקומות נוספים.

אורי אריאל: אני הייתי שמח שאם במסגרת הדיון הזה, הייתם אומרים מלה מה כוונתכם לעשות עם שארית ילדי אתיופיה.

אורי אריאל: כידוע ישנו בג"צ שפסק מה שפסק, אם תוכלו לומר מה דעתכם לגבי בני מנשה, כי שם יש דווקא אנשים שכן רוצים לעלות.

מיכאל נודלמן: אני מבקש להוסיף, שבמקרה גם משרד החינוך עשה קיצוץ באולפנים, והשמועות על הסוכנות ומה בדיוק הקיצוץ שנעשה באולפנים, זה עושה רושם שמשהו פה לא בסדר.

2465: ברשותך אדוני היושב ראש, ראשית אני רוצה להתנצל בשמו של היושב ראש הסוכנות היהודית ידידי זאב ביילסקי שלא התאפשר לו להגיע לכאן היום כתוצאה מהתחייבות קודמת.

2465: הוא יגיע לכאן בכל עת שתרצו, והוא היה מגיע גם היום אם היה מתאפשר לו.

2465: אני מחליף אותו כאן מתוקף תקפידי כגזבר הסוכנות היהודית, ואיתי נמצא גם משה ויגדור שהוא המנהל הכללי של הסוכנות היהודית, אתנו נמצאת כאן הגברת פאולה אדלשטיין שהיא יושבת ראש הוועדה לעליה ולקליטה בסוכנות היהודית, אני חבר כנסת לשעבר ולכן אני מסתכל על העניין הזה עם קצת ידיעה איך זה עובד, נמצא איתנו גם ראובן שלום שהוא מתאם פעילות לשכת היושב ראש בסוכנות, נמצאת גם הגברת איילת שלום שהיא עוזרת הגזבר, וגם הגברת נוגה מליניק שעוד רגע נגיע אליה ונסביר לכם איך היא לדוגמה סימן ואות לכך שאנחנו לא מחלישים את המחלקה לעליה ולקליטה.

2465: אני רוצה להביע הערכה רבה לחברי הכנסת המציעים את הדיון במליאה, זו בעייני דרך פרלמנטרית נכונה לשימור לעמוד על המשמר בדברים שנראים מדאיגים, ולכן כאשר מתפרסם דבר כפי שהתפרסם דבר בעיתונות לאחרונה זה בהחלט מדאיג, ואני ביודעי את ההיסטוריה האנושית של חבר הכנסת יולי (יואל) אדלשטייין, אני יודע עד כמה יש סיבה טובה שהוא יעמוד על המשמר וגם את חברת הכנסת מרינה סולודקין, כי אתם חוויתם אישית את החוויה של המאבק בנושא העליה, ועם כל ההערכה בדבר, הנה גם חברת הכנסת סופה לנדבר כאן וגם היא חלק מהעניין הזה, בקיצור אנחנו מרגישים שאנחנו יושבים עם קבוצה של לוחמים, אורי אריאל ולכם חברי הכנסת הערכה מיוחדת על זה שהדברים מעניינים אתכם על אף שאתם אינכם המציעים, אורי אריאל אתה המציע?

אורי אריאל: אתה לא התכוונת, אבל יכול להשתמע מדברייך שכאילו יש כאן גילדה של עולים שדואגת לעולים.

2465: חלילה וחס.

מרינה סולודקין: חבורה שדואגת לענייני סוכנות וקליטת עולים.

2465: אני מתנצל בפני מי שנפגע, עכשיו אני רוצה לגשת לגופו של עניין.

2465: בהיסטוריה של מדינת ישראל היו שנים שבהן היתה עליה נמוכה באופן משמעותי מזו שיש לנו עכשיו שהיא נמוכה משנים קודמות, כך בשנה האחרונה עלו כ- 18,500 עולים, היו כאן שנים עם 8,000 עולים גם כן, ואיש לא התעייף מהסיפור של העליה, והמשיכו לעשות את המאמץ העצום ברחבי העולם כולו כדי להביא עולים לארץ, וזה חזר חזרה למספרים גבוהים יותר, וזה עולה ויורד לפי המצב.

2465: בעולם של היום כבר כמעט ואין יהודים בארצות מצוקה, רוב הארצות, ואפילו ארצות המצוקה או כאלה שמוגדרות ארצות מצוקה פותחות שערים, איראן מוכנה שהיהודים יקומו ילכו ממנה, לא כולם כל כך רוצים ללכת ממנה, מתימן עשינו את מה שעשינו והגיעו לכאן שארית עולים ועכשיו לאחרונה טיפלנו בבני מנשה שבאו מהודו, ובוודאי הסיפור של עולי אתיופיה נמשך, אבל באמת המספרים קטנים יותר כי העולם כולו מודרני יותר, פתוח יותר, קצת יותר דמוקרטי, אין יותר מסכי ברזל ותקחו את רוסיה, את אוקראינה היום, הן מדינות שפורחות כלכלית, מזנקות כלכלית ולכן הדילמה של יהודי אם לקחת את עצמו ולעלות לארץ ישראל היא גדולה יותר, האם לעזוב את הבית, לעזוב את החינוך ולעזוב את כל מה שיש לילדיו היא גדולה יותר.

2465: אף על פי כן, אנחנו נמצאים בכל מקום על הגלובוס ולא רק עם שליחי הסוכנות שלנו, אלא גם עם אנטנות, שליחים שאנחנו מפעילים אותם, מקומיים שאנחנו מפעילים אותם בכל מקום ומקום, ורק בברית המועצות לשעבר יש לנו מאות אנשים שהם שליחי עליה שלנו למרות שהם עובדים מקומיים, רב בקהילה, אדם שהוא מורה שם, גברת שהיא מנהלת פעילות תרבותית, בכל מקום אנחנו מתאימים את זה לבנאדם שנמצא שם ומחזיקים אותם שם כשליחי עליה שלנו, כמוסרי מסר חרף הקשיים הכספיים שאנחנו נתונים בהם ושאני אתייחס אליהם בהמשך.

2465: בעניין זה איננו מתכוונים לעצור מלהמשיך ולעשות במאבק בעליה.

2465: בעולם עדיין יש יותר יהודים מחוץ למדינת ישראל מאשר בתוך מדינת ישראל, ואנחנו מתכוונים להיאבק על האפשרות שהם יעלו לארץ ולדבר על ליבם שיעשו כך, ולהמשיך ולעשות פרויקטים של חינוך יהודי, זהות יהודית, הכרת השואה ואף אנחנו מנסים שיטות חדשות ומודרניות כדי להכשיר את העליה לישראל, זה לא קל וצריך לדעת זאת, זה לא קל, אנחנו מתמודדים נגד מגמות לא פשוטות של חברת שפע, של אפשרויות כלכליות ופחות הצרת צעדי קהילות יהודיות ברחבי העולם.

2465: למה אמרתי כאן שאנחנו לא מפסיקים?

2465: הנה רק לפני שבוע אנחנו בחרנו בגברת נוגה מליניק להיות ראש חטיבת העליה בסוכנות היהודית, והיא בעלת כישורים יוצאי דופן והיא תהייה יוצאת מהכלל, והבחירה שלה לא נעשתה כדי לסגור את מחלקת העליה אלא נעשתה כדי לעשות את העבודה באמצעות המחלקה לעליה טובה יותר כלפי עולים ולעשות את הכנת עולים בצורה נכונה יותר.

2465: גם לא נעלם מעיינכם ומאוזנכם שישנם ארגונים אחרים ונוספים בנוסף לסוכנות היהודית שהם מנסים כוחם בהעלאת עולים ולעיתים מביאים רוח של יריבות או עימות עם הסוכנות היהודית בתחום הזה, ואנחנו לא רק שלא הרמנו ידיים, אנחנו תובעים לזכות הסוכנות היהודית, את הזכות ואת הכבוד בנטל לעמוד ולהמשיך ולעשות את העליה ולהיות הגורם מנפיק אשרות העליה הפורמלי, בהתאם לאמנה בין הסוכנות היהודית ובהתאם לחוק, בין הסוכנות היהודית ובין ממשלת ישראל, ולכן בעיניינו זו זכות גדולה, זו אחריות גדולה ואנחנו מתכוונים להמשיך ולשאת בנטל.

2465: חלק מהסיפור בגלל המצב בארצות העולם, המצב מחייב אותנו להאבק הרבה יותר קשה נגד התבוללות ועל החינוך היהודי ועל מרכזיותה של ישראל בהוויתה היהודית בכל קהילה בעולם, כי בעולם של שפע ובעולם של פתיחות ההתבוללות גדלה, האיומים על האפשרות שתמשכנה להיות קהילות יהודיות גדולות היא גדולה יותר, ולכן אנחנו גם יודעים, ואחד הדברים שיושב ראש הסוכנות היהודית ביטא כאן כדי לא להפסיד מספרי עולים ואפשרויות לשכנע את היהודים לעלות לישראל, זה מתחיל בהשקעה יותר גדולה גם בנושא החינוך היהודי ובתחום של מרכזיותה של ישראל בהוויתה של הקהילה היהודית.

סופה לנדבר: אבל התבוללות זה תהליך שקורה בכל העולם, מה אתם יכולים לעשות נגד זה?

2465: חברת הכנסת סופה לנדבר, אם היית באה איתנו ואת יודעת על מה מדובר, למחנות קיץ למשל שם ביערות בקריי.

אורי אריאל: האם הקריאה "אם היית באה איתנו", פירושה את מוזמנת לבוא איתנו?

2465: אני רוצה להיזהר כאן, אתה יודע שאחר כך מתחילים לשאול אם הכנסת אישרה, אם וועדה אישרה, אני לא מבצע כאן הזמנה, אבל בגדול הסוכנות היהודית נוהגת לשלוח פעם בשנה קבוצות של חברי כנסת לראות את העניין הזה בעיניהם ולהבין את האתוס ואת העבודה שהסוכנות היהודית עושה, ובעניין הזה אנחנו נמשיך ביתר שאת, אבל אם בקיץ האחרון היית באה ועולה לסאן פטרבורג לדוגמה, היית רואה מחנות קיץ שנאספים אליהם כמאתיים שלוש מאות ילדים שחלקם אינם מודעים לחג ומועד יהודי, לא מכירים את מדינת ישראל, לא יודעים על האפשרויות שלהם אפילו במסגרת "תגלית" לבוא ולראות את הארץ הזו על חשבון העם היהודי ולחזור לשם.

2465: אנחנו רואים את זה כחלק מהמאבק על יהדותם כי תהליך ההתבוללות, אם אנחנו לא נותנים להם את החוויה, ויש שם מדריכים מישראל, אנשים שהסוכנות היהודית מכשירה, חבר'ה צעירים כולם, זה לא היה מביא אותם לקשר, את רואה את הפרויקטים של "נעלה" נוער עולה לפני הורים, את רואה "חפציבה" את רואה שם את המאבק שלנו בעיניים עם נוער שלא ידע מספיק על יהדותו ויוצא אחרת לגמרי, ואחר כך האחוזים בהתאם, עולים יותר.

זאב אלקין: אל איזה אחוזים מדובר?

2465: האחוזים בעליה מקרב הנוער שעושה את הפרויקטים האלה גבוהים בהרבה מאחוזים של נוער, בעליה לישראל, מה זה "נעלה"?

זאב אלקין: לגבי "חפציבה" אני מציע לך לבדוק.

2465: "חפציבה" זה פרויקט אחר, זה פרויקט של חינוך יהודי.

סופה לנדבר: צריכים להגיד שהפרויקטים טובים.

2465: אני רוצה לקבוע שזה פרויקט מכונן, וזה לא מטריד אותי אם הילדים שנמצאים שם הם חובשי כיפה או שהם ילדים חרדים, אנחנו החלטנו שאנחנו רוצים להאבק על חינוך יהודי.

זאב אלקין: החרדים, הם שווים.

2465: יפה מאוד, אז שווה לנו המאמץ.

2465: עכשיו אני רוצה להגיד באופן כללי, עיתונאי שלקח גחמת תקשורת והחליט על דעת עצמו שבסוכנות היהודית מתכוונים לסגור את המחלקה לעליה, דבר שאינו נשקל לרגע, אני מודיע כאן באחריות של גזבר הסוכנות ובאחריות שקיבלתי אותה מיושב ראש הסוכנות היהודית שאין בדעתנו לסגור את המחלקה לעליה, אם משהו ייסגר זה דברים אחרים, עליה לא תיסגר לעולם, זהו הדגל, זהו הסמל, זוהי השליחות וזה היסוד.

סופה לנדבר: ואנחנו חשבנו שהחלטתם להתאבד.

2465: מה פתאום, זה גם היסוד של החוק ושל האמנה, שנותנים מעמד מיוחד לסוכנות היהודית מול ממשלת ישראל, ביום שזה נפסק, תודה רבה קם ארגון נוסף מהסוג הרגיל שאנחנו מכירים ונגמר העניין.

2465: נכון שיש לנו קשיים גדולים, תקציביים, שחיקת הדולר יצרה לנו באמת, אדוני היושב ראש, חסר בשנה הזו של כ- 20 מיליון דולר, שזה הרבה מאוד כסף אפילו אם כופלים את זה ב- 3.5 לפי השער של היום.

2465: אבל אנחנו נעשה קיצוצים, נעשה רה-ארגון, נעשה הכל לא על חשבון העבודה והפעילות שלנו בעליה, נהפוך הוא, היום יושבות כאן הגברות פאולה אדלשטיין ונוגה מליניק והן שוברות את הראש יחד עם החברים שלנו עובדי הסוכנות, ומנהלי הסוכנות במחלקה לעליה איך עושים עליה טובה יותר.

2465: אנחנו מתכוונים לשים דגש לא רק על העליה אלא גם על הקליטה, כי אנחנו מבינים שמדובר כאן בתהליך שצריך להתחיל מהיום הראשון, במציאת מקום עבודה, בארגון הילדים ובקהילה מחבקת במקום שבו מגיעים העולים, זה לא מספיק שהבאת אותם ושמת אותם, לכאורה הפעילות של הסוכנות היהודית מסתיימת בכך שהיא הביאה את העולים, אנחנו לא תופסים את זה כך, אנחנו נמצאים בחשיבה מאוד מעמיקה כיצד להקים את הנושא של חטיבת הקליטה, מה שלא היה לנו כדי להמשיך את המסלול הזה.

2465: מהבחינה הזו, אנחנו רואים את עצמנו מאוד נפגעים מהפרסום, זה היה פרסום לא טוב, לא נכון, אנחנו לא הולכים לשם, אנחנו לא הולכים לשם, זה בא לידי ביטוי חבר הכנסת יולי - יואל אדלשטיין באמת בנייר שהוציאו יושב ראש הסוכנות ויושב ראש חבר הנאמנים שבו הם מודיעים חד משמעית.

2465: אולי יצא גם דבר טוב מהעניין הזה, זה מאוד הדאיג כל מיני אנשים ברחבי העולם שאפילו קהילות, למשל בצפון אמריקה, שלא כל כך העמידו את עניין העליה בראש מענייניהם צלצלו ואמרו "לא יקום ולא יהיה", אנחנו כך רואים את הדברים.

2465: אני אשאיר למנהל הכללי של הסוכנות לומר דברים על רה-ארגון, אבל אני רוצה להגיד, בסופו של יום המחלקה של העליה כן תהיה, אנחנו לא יורדים משם, וכפי שאנחנו תופסים את זה ולא בגלל האיומים של חברת הכנסת מרינה סולודקין שהיא תפטר אותנו, כי אני קצת יודע מה חבר כנסת יכול לעשות באמת, אלא בגלל שאנחנו נפטר את עצמנו לפני כן אילו הדבר הזה משתנה, זה לא הולך להשתנות, זו ליבת הפעילות שלנו ואנחנו לא הולכים לזוז ממנה אפילו סנטימטר אחד.

2465: אנחנו פה בעדות שהיא לא כמו בקונגרס האמריקאי, אבל זו עדות מסודרת בפני וועדת הכנסת ואני רוכש מידה רבה של כבוד לכנסת, ולו מהטעם שהייתי כאן אחד עשר שנים.

משה ויגדור: אני רוצה להודות ליושב ראש ולחברי הכנסת על הבאת הדיון הזה לכאן, אני רואה את הדיון הזה כהמשך לדיון שנעשה בוועדה הזו לפני כחודשיים על החשש מהתופעה בירידה במספרי העולים לישראל, דיברנו שם על תפיסת עולם חדשה לגבי העליה, ואני זוכר עוד שחבר הכנסת יולי - יואל אדלשטיין ציין את העליה המודרנית במאה ה- 21, איך צריך לראות העליה, איך צריך לעודד את העליה, ובסך הכל קיבלנו גם את ההערות שנאמרו פה וגם שיתפנו אתכם במחשבות שיש לנו איך לראות עליה חלקית כעליה שמעודדת עליה, איך לאפשר לאנשים לבוא לפה ולרכוש דירות ולקבל מעמד מיוחד על מנת שבשלב שני יחליטו לקשור את גורלם עם ישראל, איך לראות את העליה כעליה שונה מהעליה שמה שקראנו בשנים שעברו עליית מצוקה, כיום העליה היא עליה מבחירה, עליה עם עקרון אחר, אבל עדיין ציינו באותו דיון שנושא העליה הוא הנושא המרכזי שבו אנחנו עוסקים.

משה ויגדור: אני מבקש לשתף אתכם, מכיוון שבסך הכל אנחנו מקבלים מכם כאן רוח גבית חזקה מאוד, באמת בדילמות האמתיות שאנחנו נמצאים ובהמשך למה שהגזבר אמר, אז מצד אחד זכתה הסוכנות בפרס ישראל על מפעל חיים ועל התרומה לחברה, אבל מצד שני אנחנו שומעים לא מעט הערות על כך שצריך לסגור את הסוכנות, שהיא מיצתה את תפקידה, ומי צריך אותה ולאן היא הולכת.

משה ויגדור: לכן ההערות שנשמעות פה היום והתמיכה שנשמעת כאן היום מחברי הכנסת היא תמיכה מאוד חזקה ומאוד מחזקת, ובהקשר הזה אולי צריך לראות את הכתבה בעיתון, ומי שבעצם מעיר ואומר הסוכנות מיצתה את תפקידה וצריך לסגור אותה, לא מבין את חשיבות הסוכנות בנושא העליה, ואינו מבין את חשיבות הסוכנות כגורם היחיד שיוצר את הקשר בין כל הקהילות היהודיות ברחבי העולם בכל הזרמים, בכל ההרכבים סביב מדינת ישראל כמרכז ואינו מבין את החשיבות של גורם שימסד ויחדש את הקשר הזה שהביטוי האולטימטיבי שלו זה בעצם עליה, ראשית לדיון הזה יש חשיבות רבה ועל זה מגיעה התודה.

משה ויגדור: ישנם גם כאלה שאומרים וצריך גם את זה להזכיר ולומר שישנם ארגונים פרטיים שיכולים להיכנס לעליה והם יבצעו בעצם את העליה, אז מי צריך גורם כזה ממוסד כמו הסוכנות, נקח ארגונים פרטיים והם יעשו את העליה מטעמנו, וישנם כל מיני ארגונים כאלה ואחרים שקמים בקצב כזה ובקצב אחר ויש להם פעילות כזו או אחרת, ועד כדי כך שארגונים פרטיים וכפי שידוע לכולם גם מקבלים עידוד מיוחד, ממשלתי ומענק מיוחד שניתן להם על כך שהם מביאים עולים, דבר שהסוכנות למשל אינה מקבלת.

משה ויגדור: אני חושב שהנושא הזה הוא נושא מטריד, לארגונים הפרטיים יש תרומה גדולה, אבל הם לא יכולים להחליף את עבודתה של הסוכנות, הם לא יכולים לבוא במקומה, וצריך לראות גם בפרופורציה שגם הארגונים הפרטיים לא מגיעים לכל מקום בעולם וגם לא יכולים להביא גם את כל מי שרוצה לבוא לארץ ולכן הדרך לראות אותם היא כדבר משלים ומסייע ולא כדבר שיכול להחליף, חשוב גם להגיד בדיון הזה גם את ההקשר הזה.

משה ויגדור: אני רוצה לומר מילת תודה למשרד הקליטה, על שיתוף הפעולה שיש לנו איתו, כי בתחום הקליטה שאותו אנחנו מפתחים היום יחד עם משרד הקליטה, ובראיה נוספת של קליטה מתוך הנחה שקליטה טובה מעודדת עליה, יש לנו שיתוף פעולה רב ורק לאחרונה היה משבר סביב נושא כספי, היה לנו משבר במינהל הסטודנטים ובתאום שלנו עם משרד הקליטה פתרנו את הבעיה כדי להבטיח ולהמשיך את הפרויקט הזה, להתפתח, וכך גם לגבי פרויקטים אחרים כמו למשל קליטה קהילתית, כמו בית ראשון במולדת שהגזבר מאוד מעודד אותו וכמו עוד פרויקטים אחרים.

משה ויגדור: כך שבסך הכל ובהמשך למה שאמר הגזבר, וכמובן שאני לא אחזור על מה שהוא אמר, יש מחויבות, אין שום כוונה לסגור ולפרק את המחלקה לעליה, אני לא יודע מאיפה הדברים בכתבה הגיעו, נכון שאנחנו נמצאים היום במצב שדורש מאיתנו הערכות ארגונית אחרת כדי שנעשה את הדברים שאנחנו עושים טוב יותר ויעיל יותר, ותוך כדי מתן תשובה לשינויים שחלו בעולם, והשינויים שחלו בעולם, בין השאר זה היחס בין המטבעות דולר ורובל למשל, שדורש מאיתנו שינוי בדרך העבודה שלנו בברית המועצות לשעבר, השינוי בין המטבעות דולר ויורו שדורש מאיתנו חשיבה אחרת על דרך הפעילות שלנו באירופה, ואפילו אם נגדיל את התרומות לא נצליח לפתור את הבעיה אם לא נשנה את דרך הארגון שלנו.

משה ויגדור: דרך הארגון שלנו מדברת על כך שיהיו הרבה מקומות שיהיו שליחים שהם יהיו גם שליחי עליה וגם שליחי חינוך, ולא שיהיה שליח חינוך בנפרד ושליח עליה בנפרד, יש מקומות שחשוב לשמור על ההפרדה הזו, מטעמים שונים ומהצורך של הקהילות לבצע את מה שהן מבצעות בכל מקום שהן נמצאות, אבל יש הרבה מאוד מקומות שכבר התחלנו להפעיל כמו למשל באודסה וגם במקומות נוספים בצפון אמריקה שיש לנו שליח שהוא גם שליח עליה וגם שליח חינוך והוא יכול לתת בוא זמנית את התמונה הכוללת, זו סוג של שינוי מוחלט בדרך העבודה של הסוכנות מהעבר, שתמיד שמרה מאוד על ההפרדה בין שליח חינוך לשליח עליה, שגם מיעל את המערכת וגם נותן תשובה טובה יותר לכל מי שמתעניין גם באספקטים האידיאולוגיים חינוכיים וגם באספקטים של העליה.

משה ויגדור: אני רוצה להודות על הכינוס הזה ואני מקוה שמה שאמרנו באמת יבהיר את הדברים.

יולי יואל אדלשטיין: אני בכל זאת לא הבנתי, גם חגי מירום וגם אתה, אני בוודאי מסכים עם כל מלה, שכפי שאמר חגי מירום שיש צורך לקצץ 20 מיליון דולר, גם אם מכפילים את זה ב- 3.5 זה המון כסף, ועל ידי זה שאתה מאחד שליח עליה עם שליח חינוך בכמה מקומות זה לא מה שיציל את המצב, ומכיוון שכולנו כאן, וכפי מה שאמרתם מניחים שהסוכנות לא עוסקת בדברים שאינם חשובים, זה או עליה, או קליטה או חינוך, אז איפה זה כן יבוא לידי ביטוי?

משה ויגדור: אנחנו נמצאים עכשיו בתחילתו של תהליך שבודק חלופות שונות, אפשריות לשינויים מבניים של הסוכנות, מינינו צוותים מקצועיים וזה עדיין נמצא בשלבים ראשוניים, רק בשבוע הבא אנחנו נתחיל לאסוף את ההצעות השונות ואנחנו עושים את זה כתהליך מקצועי נכון שיושבים צוותי עבודה ויביאו כל רעיון ולכל רעיון הוא לגיטימי לדון בו ולדחות אותו אם הוא לא מתאים אבל לראות את כל המשמעויות של כל דבר.

משה ויגדור: בתוך זה נאמר במפורש, שהמחלקה לעליה לא הולכת להסגר, ולא הולכת להתפרק ומעבר לזה כל דבר אפשרי, מה למשל?

משה ויגדור: אני לא נותן עדיין את המפרט כי אני לא יודע את המפרט שנדון עליו, בשבוע הבא יש לנו נושא מאוד ארוך עם הצוותים המקצועיים שבו נדון ונראה קודם כל איך הוא עונה על התפיסה האידיאולוגית של הסוכנות, כל שינוי, כי הכל מתחיל באידיאולוגיה, לאחר מכן איך זה מסתדר עם התוכנית האסטרטגית שלנו שקבעה יעדים מאוד מוגדרים כדי לשרת את האידיאולוגיה.

משה ויגדור: ביעדים האלה יש עליה, זהות יהודית ושינוי החברה הישראלית בעיקר בפריפריה, בעיקר דרך נוער בסיכון, דרך שותפויות ודרך התנדבות ודרך הבאת הקהילות היהודיות מרחבי העולם להיות מעורבים והשינוי צריך לענות גם על האידיאולוגיה וגם על התוכנית האסטרטגית.

משה ויגדור: בתוך זה יש מגוון שלם של אפשרויות, אני יכול לומר דברים כלליים, ראשית העניין של השליח – הוא חוסך והוא יכול לחוסך גם מבלי לזוז בכלל, שניים שלושה מיליון דולר, מפת השליחות שלנו מאוד רחבה וכפי שאמר הגזבר אנחנו פרושים היום בסדר גודל של 262 נקודות ברחבי העולם, בכל במקום שיש שליח או לעיתים שני שליחים אפשר לאחד, אחד גם לאחד על פי חלוקה גאוגרפית ובצורה הזו להיות עדיין יעיל ולהשתמש באמצעים טכנולוגיים איפה שהדבר הזה נכון ולבצע חסכון.

משה ויגדור: אנחנו ארגון מאוד גדול, מאוד גלובלי, ובארגון כזה תמיד יש מקום לקצר את קווי הניהול, או את שכבות הניהול ולקצר את המעבר מהשטח למטה שזה גם נכון מבחינת ההתייעלות וזה גם נכון מבחינת קיצוץ תקציבי שמורידים רמות ניהול, רמות ביניים, זו עוד דרך שיהיה בקיצוץ, יכול להיות שנראה שישנן פעילויות שהן לא בליבה האסטרטגית שלנו ואפשר לקחת ולומר בואו ונעשה בהן פחות, בואו נעשה אותם אחרת, למשל אתן דוגמה מהעבר, אנחנו בעבר השקענו בהתיישבות בארץ כספים בתשתיות והחלטנו שאנחנו מפסיקים.

משה ויגדור: ישנם כמה דברים שאנחנו מעורבים וישנם כאלה שהחלטנו להפסיק אותם באופן זמני , זו למשל דוגמה אבל ישנם כמה דוגמאות אבל אני לא רוצה לומר אותם כי מחר אני אקבל בעיתון שהסוכנות החליטה לפרק את ההתיישבות, לכן אני לא רוצה להגיד, מצד אחד אנחנו רוצים תהליך מאוד שקוף, מצד שני אנחנו רוצים שהתהליך יעשה בצורה אחראית כדי שלא יקחו מילים כלליות ויהפכו אותם לכתבות שמוכרות עיתונים, כי זה מה שקרה, באותו יום עיתון הארץ זכה בתפוצה רחבה כי היתה כתבה מעניינת, בוודאי שאם היה כתוב שהסוכנות עושה תוכנית אסטרטגית ותוכנית מבנית כדי להקל עליה את הניהול בצורה טובה יותר זה לא מוכר את העיתון וזה גם לא היה מופיע בעמוד הראשון, זה גם כנראה לא מעניין מספיק אנשים.

משה ויגדור: אנחנו נעשה את זה.

משה ויגדור: אין לי שום בעיה, ואעשה זאת בשמחה, להיות מוזמן לוועדה הזאת בוודאי כשהיושב ראש יהיה כאן, ולתאר את התוכנית של הסוכנות היהודית ולהתייחס לדברים יותר אופרטיביים ויותר מפורטים, אנחנו לא עושים דברים במחשכים, אנחנו לא עושים את זה בבונקר, אנחנו אומרים את זה מאוד פתוח, מאוד שקוף, וכפי שאמרתי זה צריך לענות על האידיאולוגיה אז זה מוכרח להיות פתוח ושקוף ואני אשמח לשתף אתכם.

זאב אלקין: האם תוכל לפרט את ההערה הקודמת שלך, לפני הקיצוץ של הפעילויות וקיצור לוחות הזמנים בהיררכיה, ולתת דוגמה כדי שאני אבין למה אתה מתכוון.

משה ויגדור: אני אתן לך דוגמה.

משה ויגדור: אחד הדברים שעדיין לא עבר דיון, יש לנו חטיבות, מדורים, דסקים, יש דסקים לחינוך ויש דסקים לעליה, תפקידו של הדסק הוא מאוד פשוט, הוא נמצא בין המחלקה לבין השטח, אפשר גם לאחד דסקים, אני יכול להחזיק דסק אחד לחינוך שקשור לצפון אמריקה גם לעליה וגם לחינוך, במקום שיהיה מנהל בכל מקום, אני יכול לעשות דסק שיש בו שני אנשים שאחד אחראי על החינוך ואחד על העליה לצפון אמריקה וזה עושה את העבודה, אני לא אומר שאני עושה את זה אבל זו דוגמה.

זאב אלקין: זה כמו איחוד מחלקות.

משה ויגדור: זה לא בהכרח, ממש לא, משום שהדסק לא מטפל בשום הפעלה אופרטיבית הוא מטפל במתן מידע, הוא מטפל באינפורמציה.

זאב אלקין: למשל, בנושא של חבר העמים זה לא ככה.

משה ויגדור: לכן לא הבאתי לך דוגמה את חבר העמים, שם אני ער לחלוטין בעניין החשיבות להחזיק בסאן פטרבורג וגם במוסקבה שליחי חינוך מיוחדים.

משה ויגדור: אני יודע בדיוק מה זה יעשה במקומות האלה אם יהיה איחוד עם העליה, אני יודע בדיוק איזה שיתוף פעולה לא נקבל מג'ניה ואחרים אם אנחנו נחבר את שליחי החינוך שם, לעומת זאת באודסה נתתי את הדוגמה, בסאן פאולו או בריו אפשר לאחד שליחים וזה לא מפריע.

מיכאל נודלמן: עכשיו "נתיב" נכנס לחינוך, אולי אתם יכולים לעשות איזשהו שיתוף.

2465: אנחנו בשיתוף פעולה לא רע עם "נתיב" בכל מקום ש"נתיב" נמצא בו, הייתי אומר שבאופן מפתיע, בהתחלה זה נראה כאילו תתפתח שם תחרות, זה לא המצב, אנחנו ביחסי רעות מאוד מאוד הדוקים עם "נתיב", בכל מקום שיש שליח "נתיב" תפגשו אותו והוא יגיד לכם ששליחי הסוכנות היהודית הם לעזר לו, והוא לעזר להם והם עובדים ביחד, מבחינה זו אנחנו מאוד מברכים על קיומה של "נתיב" בימים אלה בניגוד למה שחשבנו בהתחלה כי בכסף ממשלתי באו שליחים נוספים לתוך המערכת שלא יכולנו לשלוח אותם בעבר, ואנחנו מאוד מתברכים בעבודה הזאת, והמנהלת הכללית של "נתיב" נמצאת בקשר ישיר, יומיומי עם יושב ראש הסוכנות היהודית והם מתכננים את העניין והמנהל הכללי של הסוכנות נמצא בקשר איתה גם כן.

2465: ברשותך היושב ראש, אני מבקש להשיב על שתי שאלות שנשאלו, האחת בעניין יהדות אתיופיה – הגישה שלנו היא לכבד את החלטות הממשלה, אנחנו המשוב של החלטות הממשלה, הואיל והממשלה היא המשקיע ענק בקליטה, אנחנו לא יכולים לעשות משחק משלנו ואנחנו עובדים בצמידות לממשלה.

2465: בעניין הקיצוץ באולפנים, שוב הכל דרך משרד הקליטה, אנחנו לא מקצצים באולפנים, קליטה, חינוך אתם יודעים יש גם את "חפציבה" הדברים קשורים, אנחנו כאשר היו איומים על פרויקט "חפציבה" אנחנו הזעקנו שמיים וארץ.

2465: ואני רוצה לומר שהשר יצחק הרצוג בנוסף לשר יעקב אדרי שהוא השר לענייני תפוצות הוא נמצא איתנו בקשר, הוא מיודע והוא מדווח, ואנחנו מאוד מקפידים על העבודה עם שני השרים האלה מתוך רצון שהם יהיו כל הזמן מעודכנים, ואני חוזר ואומר שטרם אתם תכנסו לדיון מול חברי הכנסת, לנו אין כוונה לסגור את המחלקה לענייני עליה, היא לא תסגר, כשמנהל הכללי של הסוכנות תיאר לכם כאן קיצוצים כאלה ואחרים אפשריים, הוא דיבר על הצד הארגוני, תהייה גם פגיעה בפרויקטים כאן בישראל, זה יהיה לפני שאנחנו נפגע בקליטה ועליה, יכול להיות שבהעדר תקציבים סוג מסוים של פעולות שהמחלקה לישראל עשתה אותם ועושה אותם לא יוכלו להתקיים, אבל אנחנו לא מעמידים את העליה בסימן שאלה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מרגיש מאוד לא נעים, אני בטוח שאם חגי מירום היה יושב וועדת הכנסת, היה שם יותר סדר ולא הייתי מקבל שלושה SMS להגיע דחוף לוועדת הכנסת, שכרגע יש שם איזושהי הסתייגות בעניין חוק שנידון.

סופה לנדבר: אנחנו מברכים שאתה יזמת את הנושא הזה.

יולי יואל אדלשטיין: אני מבקש אדוני היושב ראש, מכיוון שזה דיון בעקבות המליאה ויהיו מסקנות, אני מבקש שהדברים שגם אנשי הסוכנות אמרו הם מקובלים עלי, ראשית שאנחנו כוועדה מביעים דאגה מהאפשרות של קיצוץ בתוכניות ואנחנו מבקשים שיהיה עדכון עד כמה שאפשר בשלב מקודם.

מיכאל נודלמן: אחרי הפגרה תהיינה כאן ישיבות ואני חושב שבאותו זמן זה יהיה ברור.

יולי יואל אדלשטיין: מבחינתי אלו הן המסקנות שאנחנו נוכל לראות בזמן אמת שלא נפלו דברים בין הכיסאות, דברים פנימיים בתוך הסוכנות זו זכותם, אבל אם יש קיצוץ בתוכניות או עם הדברים שיש שיתוף עם הממשלה הייתי שמח לקבל.

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה וסליחה.

סופה לנדבר: ראשית, אני מברכת את יולי - יואל אדלשטיין, כמי שבעצם יזם את הנושא של הישיבה היום ואני צריכה להגיד גם למנהל הכללי ולגם לגזבר.

סופה לנדבר: טוב שבאתם וטוב שהורדתם את האבן מהנשמה שלנו, אני חושבת שהוכחתם כאן שציונות זו לא מלה גסה, ואני זוכרת איך אורי גורדון המנהל של מחלקת קליטת עליה בסוכנות היהודית, דעתי מוכרת, אני ממש הערכתי את הבנאדם, אני חושבת שהוא עשה המון למען מדינת ישראל, למען קליטת עליה ולמען הארגון שהוא עבד בו, לא פעם הוא אמר שבעצם עליה וקליטת עליה הן חוליות בעמוד השדרה שנקרא עמודים, אני חושבת שיש חשיבות רבה במחלקת עליה וקליטה בסוכנות היהודית כי כאשר מדברים על הסוכנות ללא המחלקה הזאת, בכלל אי אפשר להבין שקיימת סוכנות.

סופה לנדבר: הייתי ממליצה בשבוע הבא, שתנסו לעלות בישיבות שתנהלו בפנים, בתוך הסוכנות את הקשר עם ארגוני עולים, אני רואה שכאן נמצאים ארגוני עולים, ואני חושבת שהשקעה מאוד מאוד קטנה תחזק את הקשר וגם תחזק את הקשר עם המדינות שמהן מגיעים בעצם העולים.

סופה לנדבר: אני עכשיו רוצה להגיד שסימני מצוקה אני רואה דווקא במדינות חבר העמים, בביקורים האחרונים שלי ראיתי עולים שיורדים, אני ראיתי פרויקטים שהיו מעולים, ואני חושבת שאלה פרויקטים שצריכים לחזק את הנוער שיגיע לכאן וברוב המקרים הוא גורר את המשפחה לכאן, ואם לא תמיד אז לפחות הנוער נשאר כאן וזה דבר חשוב, ואני חושבת שכל השקעה וכמה שלא תשקיעו בפרויקטים כאלה היא השקעה ראויה.

סופה לנדבר: אני מדברת על סימני מצוקה בגלל שאני כיושבת ראש הפדרציה הישראלית של דוברי רוסית, בזמן האחרון קיבלתי לא מעט אנשים שרוצים לעשות ויזה, אישור הוועדה דווקא שם בחבר העמים, שם במוסקבה, בללינגרד, בסאן פטרבוג, בקייב ואני חזרתי לפני כמה שבועות מקייב, הייתי עם חברי כנסת, ביקרנו שם, ואני צריכה לומר שהכלכלה שם בצמיחה, זה בעצם דברים שמושכים את הישראלים, אני דיברתי עם עיתונאי אחד, והוא אמר "עיתונאי שמתחיל במוסקבה הוא מתחיל את השכר ללא הטבות בסכום של 5,000 דולר".

סופה לנדבר: רבותיי, בטח שמדינת ישראל אינה יכולה לעמוד בתחרות, ואתם לא אשמים בכך שמדינת ישראל השפיעה על העליה האחרונה והיא הדביקה להם מיליון דברים ודברים שלא גרמו לקליטה מוצלחת, יחד עם זאת אני חושבת שאם תחזקו את הקשר עם ארגוני העולים כי כל ארגון עולה פחות משליח אחד, וכל ארגון עושה וועדת קליטת עליה שזה שבעצם שאתם מביאים והם קולטים ואני חושבת שכאן אתם צריכים לפחות בישיבה הבאה להציג לנו איך אתם לא מקצצים, כי אני רואה שמקצצים יום אחרי יום ושנה אחרי שנה, והפרויקטים שיש שם הם הקשר העצום עם הסוכנות היהודית.

סופה לנדבר: יחד עם זאת, אתם לא אחראים מה שעושים עיתונאים וטוב שהשתתפתם בישיבה, וטוב שאנחנו לא נמצאים כעת בלחץ משום שאני לא רוצה להכריז על סיסמאות אבל הלחץ עלינו היה עצום ואתם מבינים שאנחנו בהערכה גדולה על הדברים שאתם עושים, ויחד עם זאת את השליחים אני הייתי לוקחת מאותם ארגוני עולים בגלל שאתם עד כה לא ניצלתם את הפוטנציאל שיש בארגוני העולים, ובארגוני העולים ישנם אנשים משכילים מאוד עם תארים, עם ידע ועם קליטת עליה וזה אני חושבת שאת זה עשו הארגונים שעושים את הכל כדי לקלוט את העולים שאתם מביאים, ולכך תודה רבה.

זאב אלקין: תודה רבה אדוני היושב ראש.

זאב אלקין: אני אתייחס לנושא הספציפי, ואני רוצה לברך אותך ואת האורחים שלנו מהסוכנות היהודית, על התקופה שהולכת ומתחזקת בחודשים האחרונים הפיכת השולחן של וועדת עליה, קליטה ותפוצות לאיזו במה פתוחה לדיון בין המדינה לסוכנות בסוגיות העומדות על סדר היום ודווקא הדרך שבו זה נעשה לפני קבלת ההחלטות, ולא כתגובה להחלטות שהתקבלו אלא במהלך החשיבה.

זאב אלקין: אני חושב שזו דרך מאוד ראויה ושבסך הכל הסוכנות זה לא עוד גוף נוסף אלא גוף שהוא קשור בטבורו למדינה.

זאב אלקין: וועדה זו לא רק נקראת במקרה וועדת עליה וקליטה אלא נקראת גם וועדת קליטה, עליה ותפוצות והיא הבמה הנכונה לחשיבה משותפת לפני שמתקבלות ההחלטות, זה היה נכון בסוגיית האולפנים בחבר העמים, וכאן אני דווקא משבח את הסוכנות שהיא בינתיים , זה התחיל בזאת שהמדינה שאתגרה את הסוכנות ולבסוף לא המדינה פתרה את הבעיות אלא הסוכנות עמדה במשימה ובהחלט על זה הנהלת הסוכנות ראויה לכל שבח.

זאב אלקין: עכשיו לגבי הנושא הנדון, יכול להיות שאני אסטה כאן נגד הזרם, אבל חייב להגיד שאני דווקא לא הזדעזעתי כשקראתי את הכותרת בעיתון, כי לא עלה בדעתי שהסוכנות יורדת מנושא העליה, זה היה ברור ואני לא חושב שהסוכנות מתאבדת וזה הנושא שלשמו הסוכנות הוקמה, אבל אין עוד חשיבות לנושא העליה, ובין נושא המבנה הארגוני יש מרחק, זה לא אותו דבר, ומהניסיון הקטן שיש לי מהפעילות השוטפת שיש בסוכנות, במצב הנוכחי שיש בתפוצות ובכל התהליכים שאתם תיארתם, הכפילות הזו היא לעיתים לרועץ לגוף, שבאותה עיר יושבים שני שליחים ושהם כפופים לשני מנהלים וזה מפגש בכמה תחנות רק בסוף למעלה, וכל אחד מהם מנהל מדיניות, הייתי אומר כמעט עצמאית וגם לעיתים מקבל הנחיות סותרות, כל אחד מהמנהל הכללי של המחלקה שלו או דרגי הביניים.

זאב אלקין: זה יוצר לא מעט אנדרלמוסיה וכל אחד מפתח מערכת יחסים פוליטיים, אם אפשר לקרוא לזה כך, כי בתוך קהילה יהודית יש פוליטיקה גם בתוך אג'נדות שונות ולפעמים הסוכנות מדברת בשני קולות, פעם היא דיברה למשל בשלושה קולות כי היתה מחלקת חבר העמים שהיא שמה שליח, והיום בשני קולות וזה מצב לא נכון, וגם כשמניסים ליצור כפיפות לכאורה ובכל מקום מחליטים מיהו ראש הנציגות, הרי מה שקובע בסוף זה הכסף, והכסף היום משויך על בסיס מחלקתי, ולכן הכפיפות הזאת, ושוב מניסיוני כפי שאני ראיתי את זה, לפני שהגעתי לבית הזה ואחרי שהגעתי לבית הזה וביקרתי בשטח וראיתי שלא תמיד זה עובד, ושמעתי לא מעט את אנשי הנציגויות מתוסכלים שהם מיציגים מחלקה, והם אומרים "אני רק נקרא נציגות עיר X או Y. בפועל אין לי שום סמכות על השליח של מחלקה אחרת והוא מקבל הנחיות ממקום אחר, אולי כבוד יש לי אבל הכסף אצלו" והכסף בימים האלה הוא הרבה יותר מתארי כבוד, לכן לא נרתעתי מהמהלך שהסוכנות מבצעת אותו כבר כמה שנים בנושא של איחוד השליחים בין שליחי העליה ושליחי חינוך ולבין תהליך שאולי בסופו של דבר יביא את הסוכנות לחלק את העבודה בשני מישורים, את העבודה בארץ ואת העבודה בתפוצות, זה לא פוגע, בעיניי, כהוא זה במעמד העליה ובשירות העליה, זה ברור שהסוכנות צריכה להיות ערוכה לרגעי משבר עם מנגנון יעיל מאוד של ביצוע עליה גם בעתות חירום, מנגנון שיודע נניח כמו במקרה שיש אתגר עליה גדולה, להתפתח מהר ולתת מענה, אבל בממדי העליה שיש היום צריך לחשוב על פתרון ומדיניות כוללת לגבי התפוצות, כל אזור על פי הדברים הייחודיים שבו.

זאב אלקין: הרעיון לאחד את זה תחת קורת גג אחת אותי הוא לא מבהיל, אולי זה צורם פה לפי רוח הדברים שנאמרו כאן על ידי עמיתיי בבית הזה, אמרתי את אותם דברים בדיוק גם במליאה בדיון בשבוע שעבר, לכן אני דווקא מברך על ההגיגים ועל הרעיונות ועל מחשבות על המבנה הארגוני, כי בעייני כפי שאני רואה את התמונה, דווקא יש לא מעט משמעות לאיחוד האזורי, כי כל אזור והבעיות שלו, ויש לא מעט משמעות להבחנה בין העבודה בתפוצות לבין העבודה בארץ, זה כן, זה כישורים אחרים וייחודיות אחרת, אבל אם היו מאחדים את הכל תחת קורת גג אחת שעוסקת בתפוצות בתוך הסוכנות וכוללת בתוכה מנגנונים שפועל בה מנגנון שפועל בעליה פיזית ודסקים אזורים, אני לא הייתי נרתע מזה כל כך.

זאב אלקין: דווקא כבנאדם שבא מתוך המערכת הזאת, אני מרגיש שזו חובתי להגיד את זה כאן היום, כי בסופם של דברים גם מה שאתם אמרתם זה יביא לשם, כי בסוף תאחדו את הדסקים, נשים את חבר העמים בצד כי בחבר העמים ישנה אופרציה לסוכנות היהודית והדסק שם הוא מעבר לדסק אזורי, אבל גם אם מדברים על ארצות הברית בסוף גם ראש הדסק יהיה כפוף לשני ראשי מחלקות במוקדם או במאוחר תעלה שאלה למה לעשות את זה כך והאם לא כדאי שיהיה לו מנהל אחד, כי הכפיפות הדואלית ולפעמים המשולשת בסוכנות היא תמיד עובדת.

זאב אלקין: כל מי שמכיר את המערכת יודע על לא מעט בעיות שהדבר הזה עלול לגרום, אני באתי לכאן לברך ואני לא יודע אם יש עדיין על מה לברך כי לפי התיאור שלכם אתם עדיין במחשבות ולא במסקנות, אבל תדעו שיש קולות בבית הזה שאינם נבהלים מרעיונות מרחיקי לכת, שוב אין שום קשר בשאלת המבנה הארגוני לבין סדרי עדיפויות, סדרי העדיפויות של הסוכנות יבחנו בפעילות ובתקציבים, אם יהיו אנשים שירצו לעשות עליה ולסוכנות לא יהיו תקציבים לתת להם שירותים בסיסיים, ואני לא מדבר על מטוס, אם הסוכנות לא תלמד עברית את מי שרוצה לעלות, אז אני אצעק גוועאלד וחמאס.

זאב אלקין: אבל שם המבחן האמיתי, בשירותים, בפעילות זה נכון לגבי עליה, ונכון לגבי חינוך, ולא בסוגיה של המבנה הארגוני והדרך לחסוך, אם צריכים לחסוך תקציבים אני בין אלה שאומרים שלחסוך אותם על בסיס מפת השליחות זה רעיון לא מבוטל, כי אם יהיה שליח ולא תהייה עליה עדיף שתהייה פעילות ופחות שליחים שיצטרכו להסתובב בשטח יותר גדול.

זאב אלקין: תודה רבה.

מיכאל נודלמן: אני רוצה לומר כמה מילים, אנחנו התחלנו את הדיון הזה בישיבה קודמת, ואנחנו דיברנו שהייאוש קרוב מעולם, ופה אין ספק שלסוכנות יש זכות ואפילו חובה לעשות רה-ארגון שהם מבינים את המצב בעולם ואת המצב בתפוצות, אבל הבעיה שלנו היא בעיית העליה, ואנחנו שמחים היום לשמוע שאתם לא פוגעים בעליה ואתם לא פוגעים באגף העליה, מה שאומר כאן חבר הכנסת זאב אלקין, אני מזמן שומע דברים שיש מה לעשות, ולעשות רה-ארגון, אבל זה לא פוגע בעליה זה עוזר לעליה.

מיכאל נודלמן: קיבלנו הסברים, הסברים שמשפרים לנו את מצב הרוח, ואנחנו מבקשים שאחרי הפגרה, יושב ראש הסוכנות יהיה פה.

מיכאל נודלמן: אני דיברתי איתו, והוא הסכים.

מיכאל נודלמן: הוא נמצא באיזושהי צורה של תהליך רה-ארגון בסוכנות, המטרות של הסוכנות.

מיכאל נודלמן: בסך הכל אנחנו רוצים לומר שתמיד היה לנו קשר טוב עם הסוכנות, עכשיו בקדנציה הזו אנחנו נפגשים יותר זמן, ובזמן יותר קצר במשך ארבעה חודשים, חמישה חודשים, שישה חודשים אנחנו יודעים מה הבעיות בסוכנות אבל בגלל הקשיים שיש בסוכנות אנחנו מבקשים לדעת איך אתם מתכוונים להתמודד איתם ושלא נפגעות המטרות העיקריות שלכם.

מיכאל נודלמן: אני צריך לברך אתכם ולהגיד שאנחנו גם דואגים לעתידה של הסוכנות, כי זה חלק מהמדינה שלנו, חלק מהעם היהודי, לא רק כאן אלא גם בתפוצות, ומה שהמדינה לא יכולה לעשות.

מיכאל נודלמן: תודה שבאתם ואתם תמיד כאן אורחים רצויים.

מיכאל נודלמן: תודה רבה.