ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 547, 2008-03-30 13:00

גלעד ארדן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: על סדר היום הצעתו החשובה מאוד והצרכנית של חבר הכנסת אפללו - גם אני חתמתי עליה – שהיא הצעת חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 26) (ביטול עסקה מתמשכת).

גלעד ארדן: כיוון שאישרנו לקריאה ראשונה ושמענו הערות כלליות, מה שאני מבקש לעשות היום זה להתחיל ולקרוא סעיף סעיף ולשמוע את הערות של מי שיבקש להתבטא לגבי כל אחד מהסעיפים.

אתי בנדלר: בחוק הגנת הצרכן, התשמ"א-1981 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 1, אחרי ההגדרה "עסקה" יבוא: "עסקה מתמשכת" – עסקה לרכישה של טובין או שירותים באופן מתמשך, לרבות כל שינוי בעסקה או תוספת לה, בין אם העסקה היא לתקופה קצובה ובין אם היא לתקופה בלתי קצובה.

אתי בנדלר: " צריך להבהיר בהגדרה שלא מדובר על שינוי שיש בו משום התקשרות חדשה.

אתי בנדלר: אני מציעה להוסיף את המילים "לרבות כל שינוי בעסקה או תוספת לה שאינם מהווים עסקה חדשה".

גלעד ארדן: איך יודעים מה מהווה עסקה חדשה?

אתי בנדלר: הפסיקה די ברורה בעניין הזה.

אתי בנדלר: אני רק רוצה שלא יגידו שאנחנו באים בחוק הזה לשנות את הפסיקה.

אתי בנדלר: יש שינוי תנאים שלפעמים מהווים התקשרות בעסקה חדשה.

גלעד ארדן: נניח שאני מנוי של הכבלים והלווין כשבאמצע הציעו לי את חבילת ערוצי הספורט ב-20 שקלים במקום 50 שקלים ולאחר כמה חודשים אני רוצה להפסיק את ההתקשרות הספציפית הזאת.

גלעד ארדן: האם זאת עסקה חדשה?

אתי בנדלר: יש לך שתי עסקאות.

גלעד ארדן: קיבלתי את העסקה הנוספת רק כיוון שאני בעסקה הראשונה.

אתי בנדלר: אנחנו נכנסים להצעת החוק של עסקה קצובה.

אתי בנדלר: ברגע שעסקה אחת מושפעת מעסקה שנייה זה סוג אחר של עסקה.

אתי בנדלר: כאן אנחנו מדברים על עסקה בסיסית שעושים לה איזה שינוי או תוספת.

אתי בנדלר: כל זה אנחנו רואים כעסקה אחת, ובלבד שלגבי השינוי או התוספת ניתן לומר שכרתת חוזה חדש.

אתי בנדלר: צריך להבהיר שאנחנו לא מדברים כאן בעסקה בתשלומים.

גלעד ארדן: השינוי היחיד הוא שיתווספו פה המילים "שאינה מהווה עסקה חדשה".

גלעד ארדן: מי בעד סעיף 1?

גלעד ארדן: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – 0 סעיף 1 אושר

אתי בנדלר: 2.

אתי בנדלר: בסעיף 2(א) לחוק העיקרי, אחרי פסקה (20) יבוא: "(21) תנאי הביטול של עסקה.

אתי בנדלר: " עניינו של סעיף 2 לחוק הגנת הצרכן הוא באיסור הטעייה.

אתי בנדלר: החוק קובע עניינים שיראו אותם כמהותיים בעסקה.

אתי בנדלר: צריך להזכיר שיש לזה נפקות בעסקה.

אתי בנדלר: אם עוסק מטעה צרכן בעניין שהוא מהותי בעסקה, עומדת לצרכן זכות ביטול של אותה עסקה מכוח סעיף 32.

גלעד ארדן: זה דבר שממילא היה מתפרש.

אתי בנדלר: לא בהכרח.

גלעד ארדן: מי בעד סעיף 2?

גלעד ארדן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד סעיף 2 אושר

אתי בנדלר: 3.

אתי בנדלר: הוספת סעיף 4ד אחרי סעיף 4ג לחוק העיקרי יבוא: "עסקה מתמשכת - חובות גילוי וביטול העסקה (א) עוסק העומד לחתום על חוזה בכתב עם צרכן, חייב לגלות לו, בעל פה , וכן בחוזה באופן מודגש ובאותיות ברורות וקריאות, פרטים אלה: (1) משך העסקה המתמשכת ומועד סיומה, ככל שנקבע; הנוסח הזה מחייב תיקון, משום שמועד סיומה רלוונטי רק ככל שמדובר בעסקה לתקופה קצובה.

אתי בנדלר: אני מציעה שהנוסח יהיה "משך העסקה המתמשכת, ואם העסקה היא לתקופה קצובה גם מועד סיומה.

גלעד ארדן: אם אין מועד לסיומה צריך לציין שאין מועד לסיומה.

גלעד ארדן: אם יש מועד, יצוין המועד.

אתי בנדלר: בעסקה לתקופה בלתי קצובה ההנחה היא שניתן לסיים את העסקה בכל עת בהודעה סבירה מראש.

אתי בנדלר: יבין מזה הצרכן שהוא לא רשאי לסיים את העסקה.

גלעד ארדן: אם אין מועד לסיומה, אז הוא יברר מה החוק שכן חל.

אתי בנדלר: זה עלול לבלבל אותו.

אתי בנדלר: צרכן רגיל שלא מכיר את הדינים וכתוב לו בפירוש שאין מועד לסיום עסקה.

אתי בנדלר: .

גלעד ארדן: מה, הוא יחשוב שהוא כבול לעולמי עד?

גלעד ארדן: הוא לא יחשוב את זה.

אלי אפללו: למה לא להגיד במפורש שאין מועד.

גלעד ארדן: הם יצטרכו לעשות רובריקה של מועד סיום העסקה, כשאם אין מועד הוא רשאי להפסיק בכל עת.

אתי בנדלר: רשאי לבטל בכל עת, בכפוף להלכה שהוא אומר שהוא צריך לתת זמן סביר מראש.

אתי בנדלר: זמן סביר מראש נקבע בהתאם לנסיבות.

גלעד ארדן: אנחנו קובעים בחוק מה הוא הזמן הסביר.

יצחק קמחי: אני מציע שייכתב משך העסקה הקצובה, כשבעסקה בלתי קצובה זכותו של הצרכן לבטלה בכל עת.

גלעד ארדן: כל המטרה של הצעת החוק הזאת היא להקל על ההתנתקות ולהפיג את חוסר הבהירות שלפעמים הצרכנים לא יודעים מתי אפשר לחייב אותם אחרי, מתי הם מחויבים להישאר ומה הזכויות שלהם.

גלעד ארדן: אם אנחנו רוצים איזה שהוא גילוי מוקדם בזמן ההתקשרות כדי שיהיה לצרכן ברור צריך שבשלב ההתקשרות הצרכן יהיה מודע לכמה זמן הוא נכבל בעסקה הזאת.

גלעד ארדן: אם מדובר בעסקה קצובה, אז המשך שלה ומועד סיומה, ואם מדובר בעסקה שאין לה מועד לסיום, יהיה צריך להיות כתוב שרשאי לבטלה בכל עת.

גלעד ארדן: מיד בהמשך אנחנו קובעים שהוא צריך לגלות לו מה התשלומים שהוא יצטרך לשלם אם הוא מבטל.

אתי בנדלר: העוסק צריך לפרט בפני הצרכן מה משך העסקה.

אתי בנדלר: אם יש לנו עסקה לתקופה קצובה, אז הוא צריך לציין מלכתחילה שהחוזה הוא ל36 חודשים.

אתי בנדלר: אני מציעה לחזור לנוסח של משך העסקה המתמשכת, ואם העסקה היא לתקופה קצובה גם מועד סיומה.

גלעד ארדן: האם ברור מהחוק שההתייחסות בחוזה לכל הדברים צריכה להיות בצמוד?

גלעד ארדן: נניח שחוזה ההתקשרות לחברה סלולארית מסוימת פרוס על פני 15 עמודים.

גלעד ארדן: אם הם כותבים לך בעמוד 2 את משך העסקה ובעמוד 14 כמה אתה צריך לשלם כשאתה מבטל, אז זה פחות יעיל.

גלעד ארדן: החוק צריך לקבוע שפירוט התשלומים שהצרכן צריך לשלם בשל הביטול צריך להיות בצמוד למועד סיום העסקה .

אתי בנדלר: זה לא קבוע היום.

אתי בנדלר: האם אתה מתכוון שכל ההוראות בפסקאות 1-5 יבואו במקשה אחת?

גלעד ארדן: כן.

יורם מוקדי: ההסדרים הם מאוד פרטניים ומפורטים לטובת הצרכן, לא לרעתו.

גלעד ארדן: ההערה שלך ראוי שתשמע כאשר נגיע לעניין התחולה על הסכמים שכבר נכרתו.

גלעד ארדן: לגבי הסכמים מעתה ואילך אנחנו רוצים להרחיק לכת מעבר לרגולטור שהיה ולבית הדין לחוזים אחידים.

יורם מוקדי: אתה לא יכול לכלול את ההסדרים המפורטים בחצי עמוד.

יורם מוקדי: חלק מההוראות האלו הן הוראות מפורטות שנכפו על החברות מצד הרגולציה ומצד משרד המשפטים.

יורם מוקדי: אתה לא יכול לתמצת את ההסדרים המפורטים האלה.

גלעד ארדן: לא ביקשתי לתמצת.

גלעד ארדן: ככל שמדובר בעסוק, במשך העסקה, בתנאים שלה ובכמה עולה לבטל אותה זה צריך להיות בפרק אחד.

גלעד ארדן: מצידי שהפרק יהיה ב-6 עמודים.

גלעד ארדן: אני לא מגביל אותם בתמציתיות של התנאים.

גלעד ארדן: כל מה שאני מבקש זה שהדברים יהיו ביחד, לא שיהיו מפוזרים על פני כל החוזה.

גלעד ארדן: המטרה היא שתהיה שקיפות ויהיה גילו.

גלעד ארדן: אם הדברים מפוזרים לאורך כל החוזה זה יוצר בעיה ועלול ליצור הטעייה.

סלעית קולר: במשך עסקה מתמשכת שהיא לא קצובה אין מה לכתוב מועד.

סלעית קולר: בעסקה קצובה צריך לכתוב את מועד הסיום.

אתי בנדלר: המועצה לצרכנות אומרת שכשמדובר בעסקה לתקופה בלתי קצובה אין טעם להתייחס למשך העסקה.

סלעית קולר: כל מה שצריך לכתוב בעסקה קצובה זה את התאריך.

גלעד ארדן: סעיף (1) עוסק בעסקה שיש לה מועד לסיומה.

גלעד ארדן: בסעיף 3, כאשר כתוב זכות הצרכן לבטל עסקה מתמשכת ודרכי ביטולה, העוסק יצטרך להבהיר שאם מדובר בעסקה שאין לה מועד סופי הוא יצטרך לכתוב שניתן לבטלה בכל עת.

אתי בנדלר: אם העסקה היא לתקופה בלתי קצובה הצרכן רשאי לבטל את העסקה בכל עת בהתאם לחוק זה.

אתי בנדלר: בפסקה (1) נכתוב שאם העסקה היא לתקופה קצובה יהיה צריך גם את מועד סיומה.

גלעד ארדן: משכה ומועד סיומה.

אתי בנדלר: (2) תנאי העסקה המתמשכת.

טל רוזנפלד: לא נראה לנו שייך לעניין לכלול את התנאים של העסקה המתמשכת.

גלעד ארדן: אני מקבל את ההערה.

גלעד ארדן: סעיף (2) נמחק.

אתי בנדלר: (3) זכות הצרכן לבטל עסקה מתמשכת ודרכי ביטולה; כאן הייתי רוצה להוסיף את המילים "לרבות הצורך במסירת פרט מזהה אם הוסכם בהתאם להוראות סעיף (ה)(1)".

סוריה בשארה: ראוי שהסעיף יכלול את עצם היותה של העסקה עסקה מתמשכת.

סוריה בשארה: יכול להיות שהעוסק יגיד לצרכן שהוא יכול לבטל את העסקה המתמשכת בכל עת אבל בלי שהצרכן ידע שהוא באמת מתקשר בעסקה מתמשכת.

אתי בנדלר: הצעתי לכלול את זה בפסקה (1).

אתי בנדלר: חברי הוועדה לא קיבלו את זה.

גלעד ארדן: נגיד שקבעו לו עסקה שהיא קצובה אבל עדיין הוא רשאי לבטלה בכל עת.

גלעד ארדן: מה זה משנה אם הוא יודע אם היא מתמשכת או היא לא מתמשכת?

גלעד ארדן: החוק הזה עוסק בכך שהאדם ידע שהוא רשאי לצאת בכל עת.

גלעד ארדן: מה איכפת לו אם היא מתמשכת או שהיא קצובה?

גלעד ארדן: אם היא קצובה והוא מחויב לא לצאת לפני זה כי יש איזה שהוא קנס שצרך לציין אותו, אז ממילא יציינו לו את מועד הסיום ואת העלויות שלו מכוח הסעיף הבא.

אתי בנדלר: עסקה מתמשכת יכולה להיות לתקופה קצובה או לתקופה בלתי קצובה.

אתי בנדלר: אם היא לתקופה קצובה דורשים לציין את משכה ואת מועד סיומה.

אתי בנדלר: אני חשבתי שצריך לציין בפסקה (1) שזה לתקופה בלתי קצובה.

אתי בנדלר: פסקה (3) מתייחסת לזכות הביטול.

אתי בנדלר: גם בעסקה בלתי קצובה וגם בעסקה קצובה צריך להתייחס לזכות הביטול.

אתי בנדלר: ההצעה עוסקת בגילוי נאות לצרכן.

אתי בנדלר: אם אנחנו מדברים בגילוי נאות, אז צריכים לתת את המידע הזה בפסקה (1).

גלעד ארדן: מה אם הוא יודע שהעסקה היא לתקופה בלתי קצובה?

אתי בנדלר: פסקה (1) מתייחסת למשך העסקה, בין אם היא לתקופה קצובה ובין אם היא לתקופה בלתי קצובה.

גלעד ארדן: בסעיף (1) נכתוב את משך העסקה ואת מועד סיומה.

גלעד ארדן: אם היא איננה עסקה קצובה צריך לכתוב שהעוסק יציין שלא נקבע מועד לסיום העסקה.

סלעית קולר: אותך מעניין רק העניין הזה של הזכות שלי לסיים.

סלעית קולר: מה זה משנה אם קוראים לזה קצובה?

סלעית קולר: זה סתם מוסיף עוד מילים על החוק.

סלעית קולר: בזכות של הצרכן לבטל עסקה מתמשכת אפשר לכתוב את מועד הביטול, כשמועד הביטול הוא בכל עת.

אתי בנדלר: זכות הצרכן לבטל עסקה מתמשכת ודרכי ביטולה, לרבות הצורך במסירת פרט מזהה אם הוסכם בהתאם להוראות סעיף קטן (ה)(1).

אתי בנדלר: (4) פירוט התשלומים שעל הצרכן לשלם בשל הביטול לפי תנאי העסקה המתמשכת, ככל שנקבעו בחוזה;

איילת כהן-מעגן: בדרך כלל הסכומים שצריך לשלם בגין ביטול עסקה קצובה הם תלויי מועד הביטול.

איילת כהן-מעגן: בדרך כלל ככל שזה מתקרב לסוף זה פחות, ככל שזה בהתחלה זה יותר.

איילת כהן-מעגן: הכוונה פה היא לאו דווקא לסכומים המדויקים אלא גם לאופן החישוב.

גלעד ארדן: יכול להיות שצריך לכתוב פירוט התשלומים או מנגנון של חישוב התשלומים.

אתי בנדלר: פירוט התשלומים או דרך חישוב התשלומים שעל הצרכן לשלם.

אתי בנדלר: העיר כאן משרד התקשורת שבמקום המילים "ככל שנקבעו בחוזה" יבוא "ככל שישנם".

אתי בנדלר: אני חושבת שההערה הזאת צודקת.

אתי בנדלר: (5) המען, מספר הטלפון, מספר הפקסימיליה וכתובת הדואר האלקטרוני של העוסק.

אתי בנדלר: כבר היום, בהתאם לסעיף 4ב לחוק העיקרי, קיימת חובה.

אתי בנדלר: סעיף 4ב עוסק בזהות העוסק.

גלעד ארדן: הכוונה פה הייתה לצורך סעיף (ה)(1).

אתי בנדלר: אני מציעה שיהיה הכתובת, מספר הטלפון של העוסק ומספר הפקסימיליה או כתובת הדואר האלקטרונית שלו אם קיימים, שבאמצעותם יכול הצרכן למסור הודעת ביטול כמשמעותה בסעיף (ה)(1).

גלעד ארדן: אנחנו מאשרים את סעיף 4ד(א) בנוסח ובתיקונים שקיבלנו.

אתי בנדלר: (ב) נערכה העסקה המתמשכת בעל פה, ימסור העוסק לצרכן מסמך בכתב הכולל את הפרטים האמורים בפסקאות (1) עד (4) של סעיף קטן (א).

אתי בנדלר: המסמך יימסר לא יאוחר ממועד אספקת הנכס או השירות.

איילת כהן-מעגן: יש שירותים שמסופקים מיד עם ההזמנה.

גלעד ארדן: אפשר לחכות עם השירות.

פאדיה זידאן: אנחנו חשבנו שבסעיף (ב) חובת הגילוי צריכה להיות גם בעל פה.

אתי בנדלר: נערכה העסקה המתמשכת בעל-פה, ימסור העוסק לצרכן את כל הפרטים האמורים בפסקות (1) עד(4) של סעיף קטן (א), וימסור לו מסמך הכולל פרטים אלה.

אתי בנדלר: המסמך יימסר לא יאוחר ממועד אספקת הנכס או השירות.

אתי בנדלר: זה הרעיון?

גלעד ארדן: כן.

גלעד ארדן: אנחנו מאשרים את סעיף (ב) בשינוי שהציע משרד התקשורת.

אתי בנדלר: (ג) הוראות סעיפים קטנים (א) ו(ב) באות להוסיף על הוראות סעיף 14ג, ולא לגרוע מהן.

אתי בנדלר: אני מציעה לאפשר לכלול את הפרטים לפי אותם סעיפים קטנים גם במסמך לפי הוראות 14ג כך שלא יהיה צורך לשלוח שני מסמכים.

גלעד ארדן: צריך שיובהר שמשך העסקה, זכות הצרכן לבטלה, פירוט התשלומים והכתובת לביטול צריכים להופיע כמקשה אחת בחוזה ההתקשרות, לא לפזר אותם על פני כל החוזה.

גלעד ארדן: אנחנו מאשרים את סעיפים (א),(ב) ו(ג).

אתי בנדלר: (ד) בלי לגרוע מהוראות סעיפים קטנים (א) ו-(ב) (1) עוסק יציין בכל חשבונית, קבלה או הוראת תשלום הנשלחת לצרכן, באופן מודגש ובאותיות ברורות וקריאות, את מועד סיום העסקה המתמשכת, ככל שנקבע, ואת מען העוסק שאליו ניתן לשלוח הודעת ביטול כמשמעותה בסעיף קטן(ה)(1); יש הצעה של משרד התקשורת שבמקום המילים "ואת מען העוסק" ייכתב "ואת פרטיו כאמור בסעיף קטן (א)(5)".

גלעד ארדן: מבחינתי אפשר למחוק את פסקה (1).

אתי בנדלר: אני מציעה שבמקום למחוק את הסעיף נכתוב כך: "עוסק יציין בכל חשבונית או קבלה או הוראת תשלום הנשלחת לצרכן, באופן מודגש ובאותיות ברורות וקריאות, את פרטיו למסירת הודעת ביטול בהתאם לסעיף 4ד(א)(4).

אתי בנדלר: (2) עוסק יפרסם באתר האינטרנט שלו, ככל שיש לו , את הדרכים לביטול עסקה מתמשכת וכן את פרטיו כאמור בסעיף קטן (א)(4) וסעיף 4(ב).

אתי בנדלר: יצרנו קשר עם רשות המסים כדי לברר אם עלולה להיות התנגשות בין הוראות החוק הזה והוראות הצעת החוק השנייה לבין הוראת מס ערך מוסף ומס הכנסה בקשר למשלוח חשבוניות.

אתי בנדלר: נאמר לנו עלי יד שי ברגר מרשות המסים שאין שום בעיה.

גלעד ארדן: אנחנו מאשרים את סעיף (ד)(1) ו(2) כפי שהקריאה היועצת המשפטית.

אתי בנדלר: (ה) צרכן המבטל עסקה מתמשכת באמצעות הודעת ביטול, יעשה כן בצירוף פרט מזהה אם הוסכם עליו עם העוסק בעת ההתקשרות לצורך ביטול העסקה, שתימסר לעוסק באחד מאלה לפי בחירת הצרכן : טלפון פקסימיליה, דואר אלקטרוני, הודעה בל פה במקום העסק או דואר רשום.

גלעד ארדן: אני מבין שלגבי פקסימיליה ודואר אלקטרוני גברתי רוצה לכתוב את המילים "ככל שקיימים".

גלעד ארדן: צריך להיות ברור שאם הם קיימים הוא חייב לכלול אותם.

אתי בנדלר: כתבתי מראש את המילים "ככל שקיימים".

גיא בלנקשטיין: אנחנו לא מבצעים מכירות טלפוניות.

גיא בלנקשטיין: אנחנו מבקשים שהביטול יהיה כמו הרישום, כלומר שהאנשים יגיעו.

גיא בלנקשטיין: כשאנחנו מדברים על חוקים לטובת הצרכן צריך להבין מי הוא הצרכן.

גיא בלנקשטיין: לשכנע אדם להתאמן זה תהליך.

גיא בלנקשטיין: לא מדובר פה על פלאפון, אלא על משהו הרבה יותר עמוק.

גיא בלנקשטיין: השימוש בחדר כושר נעשה על ידי זה שיש מחויבות.

גיא בלנקשטיין: אנחנו בעד כל העניין של מסירת פרטים, אבל כל הנוהל הזה להשתחרר ממחויבות לא יכול להיעשות בעל פה.

גיא בלנקשטיין: אנחנו מבקשים שבכל מה שקשור לתחום שלנו לא תהיה הודעה בעל פה של הביטול.

גלעד ארדן: אינני מקבל את עמדתך.

גלעד ארדן: אנחנו מעונינים לקבוע לצרכנות עקרונות כלליים.

גלעד ארדן: אם תחום מסוים בתוך הצרכנות חושב שיש להחריג אותו, אז הוא יכול לשכנע חבר כנסת להציע הצעת חוק שנוגעת לחדרי כושר ולהתנתקות מהם.

גלעד ארדן: יכול להיות שהכנסת תקבל את זה.

גלעד ארדן: כרגע אני לא חושב שאפשר לקיים דיון נפרד רק על חדרי כושר.

גלעד ארדן: זאת לא נשמעת לי טענה רציונאלית.

גיא בלנקשטיין: אני מבקש שהביטול יהיה באותו אמצעי של הרישום.

יוליה מרוז: בסעיף הספציפי הזה יש לדון בהתאמה שצריכה להיות בין הוראת החוק כפי שמנוסחת כרגע ובין הוראות רגולטוריות אחרות שדנות בדרכי ביטול עסקה או התנתקות.

יוליה מרוז: היום, בהוראת הרשיון של חברות ות"ן, ניתן לבצע ביטול עסקה או ניתוק קבוע מקו הסלולר בכל אחת מהדרכים, למעט טלפון, וזאת עכב העובדה שהבקשה צריכה להיות בקשה בכתב.

יוליה מרוז: לאחרונה פרסם משרד התקשורת שימוע שמתייחס לסעיף הספציפי הזה ברשיון שלנו, כדי להבהיר שאכן תהיה זו בקשה בכתב, תוך דגש על כך שזה יכול להיות באמצעות דואר אלקטרוני או באמצעות פקסימיליה.

יוליה מרוז: שלא יתפרש מההוראה הקיימת ברשיון שהוא חייב להתייצב פרונטאלית בפני הנציג בשביל להגיש את אותה בקשה בכתב.

יוליה מרוז: יש סיבה לכך שהרגולטור, גם אחרי שהוא בחן ומצא לנכון להבהיר ולחדד בנוגע לאותו סעיף בהקשר של שירות סלולארי, עדיין השאיר את ההוראה שהבקשה תוגש בכתב.

גלעד ארדן: את חושבת שלא צריך להסכים להודעה הטלפונית.

יוליה מרוז: טלפון זה אמצעי לפנות ולתאם את הדרך שבה תוגש הבקשה בכתב.

יוליה מרוז: אי אפשר להסתפק בכך שהוא יתקשר ויגיד בטלפון ששמו הוא כך וכך והוא מבקש לנתק את הקו שלו.

יוליה מרוז: לא צריך ללכת רחוק בשביל למצוא דוגמאות לבעיה שיכולה להיווצר על ידי דרך כזאת של ניתוק.

גלעד ארדן: כשהיום אני מתקשר בשביל שטויות עושים לי תחקיר לגבי מספר ויזה שמחויב.

גלעד ארדן: בעיה לוודא את זהות האדם שמתקשר כדי לבקש להתנתק?

גלעד ארדן: החשש הוא מזה שמישהו יבקש לנתק את חברו.

יוליה מרוז: אנחנו חושבים שמסירה באמצעות טלפון של כל פרט שאני אבקש מבלי שיש חתימה של אותו מבקש על בקשה בכתב מחלישה מאוד את האפשרות שלנו לבחון את הבקשה.

גלעד ארדן: אתם לא צריכים לבחון אותה.

גלעד ארדן: במתן פרט תנתקו אותו.

גלעד ארדן: אפשר לחשוב שאזרחי המדינה מחפשים כל יום איך לנתק אחד את השני.

יוליה מרוז: הם לא מחפשים כל יום.

יוליה מרוז: יש לנו עדות מהסיפור של נידות מספרים, ששם תהליך הזיהוי מחמיר שבעתיים ממה שמתואר כאן.

יוליה מרוז: היום דורשים שהוא יציג תעודת זהות, שימסור מסמך שיעיד על הזיקה.

יוליה מרוז: צריך לאסוף ממנו את כל הפרטים.

גלעד ארדן: זה לא כשהוא מוסר, אלא החברה המקבלת מוסרת בשמו.

יוליה מרוז: נכון.

יוליה מרוז: אנחנו רואים מה זה עושה במקרים בודדים כשיש טעות.

גלעד ארדן: זה בגלל שהחברה דיברה מטעם האיש.

גלעד ארדן: זה לא דומה לדוגמה הזאת.

יוליה מרוז: המקרים הם לא כל כך רבים כמו החשיפה והספין שזה גרם סביב המקרים.

יוליה מרוז: הסיטואציה שנוצרת היא סיטואציה מאוד רגישה.

יוליה מרוז: מספיק שיש מקרים בודדים שמישהו מנתק מישהו אחר בניגוד לרצונו.

יוליה מרוז: אנחנו מבינים מה זה עושה.

יוליה מרוז: זה חלק מההסבר למה משרד התקשורת, לאור היכרותו עם השוק הזה, הציע גם פה להשאיר על כנה את ההוראה שהבקשה הזאת תוגש בכתב.

גלעד ארדן: פקסימיליה זה יותר קל, כי על פי החוק היום מספיק שהוא שלח ויש לו אישור שזה הגיע.

יוליה מרוז: אני מרגישה יותר בטוח כשאני מקבלת ממנו מסמך חתום.

זהבית שחף: גם אנחנו סבורים שצריך מסמך בכתב.

זהבית שחף: כמו שההתקשרות נעשית בכתב, כך גם הניתוק וביטול העסקה צריכים להיעשות בכתב.

זהבית שחף: אנחנו מבקשים שתהיה רשימה סגורה של פרטים מזהים כך שהעוסק יוכל לבחור איזה פרטים לקבל.

זהבית שחף: גם תעודת זהות לא מספיקה לפעמים.

זהבית שחף: אני מבקשת את הפרטים הכי בסיסים, שזה הכתובת.

גלעד ארדן: אם היא לא מופיעה בחוזה ההתקשרות זאת אומרת שהיא לא עמדה בדרישות החוק.

זהבית שחף: אני מבקשת שתהיה לי אפשרות לבקש פרטים נוספים.

אתי בנדלר: תודיעי להם בחוזה שאלה הפרטים שתדרשו בעת הניתוק.

זהבית שחף: היום אין לי מספר לקוח, אין לי קוד מסוים.

אתי בנדלר: תכתבי לו בטופס הגילוי מלכתחילה.

סלעית קולר: הרגולטור עשה אבחנה בין שירותים של טלוויזיה לשירותי טלפון.

סלעית קולר: בשירותי טלפון יש הוראה לבטל תוך 24 שעות, לא תוך יומיים.

סלעית קולר: הוא דרש דרישה בכתב.

סלעית קולר: במקרה של ביטול של יס או הוט, שהם בכל מקרה צריכים לקחת ממני מכשיר, הם צריכים ליצור קשר עם הצרכן.

סלעית קולר: גם ככה הם יכולים לוודא מי הצרכן.

סלעית קולר: אין סיבה שזה יהיה דווקא בכתב, אלא זה יכול להיות בעל פה.

סלעית קולר: ברשיונות שלהם אין דרישת כתב.

סלעית קולר: בבזק לא ראיתי הוראה ספציפית.

טל רוזנפלד: ברשיונות שלנו זה כתוב בכתב.

טל רוזנפלד: הרציונאל זה שהמנוי יוכל להוכיח שהוא ביקש.

טל רוזנפלד: זה הרציונאל שעמד מאחורי כל הרשיונות שלנו.

טל רוזנפלד: לבזק יש תקנות בכתב.

טל רוזנפלד: בישיבה הקודמת ציינו שברשיונות שלנו זה בכתב.

מירב שטרוסברג: בהסכמי המנוי של הוט ושל יס יש דרישה בכתב.

מירב שטרוסברג: אין לנו שום בעיה לוותר עליה.

מירב שטרוסברג: הוט מקבלת היום הודעות ניתוק דרך הטלפון.

מירב שטרוסברג: אני אשמח שיס יאפשרו הודעת ביטול טלפונית.

רוני נויבאור: ההסתייגות של משרד המשפטים היא בתחום הפרט המזהה.

רוני נויבאור: אנחנו תופסים הודעת ביטול כהודעה שניתנת מלקוח לחברה.

רוני נויבאור: הקושי שלנו זה שאנחנו לא רוצים שנשמע בחוק הגנת הצרכן שאנחנו מחמירים את הדרישות בנוגע להודעות ביטול שניתנות בכתב.

רוני נויבאור: אני יכולה להבין שחברה חוששת שהיא מדברת טלפונית, אבל ככל שיש הודעת ביטול שניתנת בחתימה אנחנו לא בטוחים מה צריך להיות הפרט המזהה מלבד מספר תעודת הזהות שהאדם צריך לצרף.

גלעד ארדן: את לא רואה טעם להוסיף פרט מזהה להודעות ביטול בכתב מעבר לתעודת זהות של האדם.

רוני נויבאור: אני תוהה אם תעודת זהות נדרשת.

רוני נויבאור: הודעת ביטול מוסדרת בחוק החוזים ויש לה משמעות.

רוני נויבאור: היום לא ברור אם בתי המשפט לא יקבלו גם הודעת ביטול חתומה בלי תעודת זהות.

רוני נויבאור: לא נראה לי שהמקום כאן להחמיר ולהתחיל לדרוש 4 ספרות של כרטיס אשראי או שמו של בית ספר היסודי שבו למד האיש.

רוני נויבאור: הקושי שאנחנו מתמודדים איתו זה שיש פרקטיקה של התנהגות ויש בפועל.

רוני נויבאור: הוראות נורמטיביות של רגולציה יכולות לבוא ולומר שצריך בכתב.

רוני נויבאור: יכול להיות שיש שופטים מסוימים שמקבלים בעל פה.

רוני נויבאור: צריך להתייחס לפער בין המציאות לנורמה.

רוני נויבאור: זה הכי פשוט לשלוח דואר רשום.

רוני נויבאור: אני חושבת שכך זאת השיטה הכי טובה.

רוני נויבאור: אם הוועדה תחשוב שנכון לכבד את ההוראות של הרגולציה ולהגיד שזה יהיה בכתב, אז בסדר, אני רק חושבת שאם עוסק מקבל בכתב אסור לו להיתלות אחר כך בהודעה שניתנה בעל פה.

רוני נויבאור: יש כאן את האינטרס הצרכני של הוודאות והיכולת שלך להתנתק בצורה קלה יחסית, ויש את האינטרס הצרכני בהתמודדות עם מערכת מאוד משומנת של שיווק ושימור לקוחות.

גלעד ארדן: אני חושב שהכף צריכה להיות מוטה לכיוון קלות ההתנתקות.

גלעד ארדן: מעולם לא קיבלתי מכתבי תלונה על אנשים שנותקו בניגוד לרצונם.

גלעד ארדן: אני לא חושב שהעוסקים ממהרים לעשות זאת.

גלעד ארדן: קיבלתי הרבה מאוד תלונות על הקושי להתנתק ועל כך שממשיכים לחייב אותם הרבה מעבר להודעה שנמסרה.

סלעית קולר: לגבי הטלפונים אני בחשש כיוון שאני יכולה להשתמש בזה לרעה.

סלעית קולר: אם יש לי את המספר המזהה יותר קל לי.

סלעית קולר: הדרישה בכתב לגבי טלפונים לא נראית לי משהו שלא מגן על הצרכן.

גלעד ארדן: לא הבנתי מה ההבדל בין פלאפון לכל שירות אחר.

סלעית קולר: העסק שלי לא יקרוס מזה שניתקו לי את יס, אבל אני אתעצבן עליהם.

סלעית קולר: נניח שניתקו לי את הטלפון.

סלעית קולר: אני עכשיו אצטרך לחפש מי הודיע על הביטול.

גלעד ארדן: את לא צריכה לחפש, את רק צריכה להגיד שמישהו עבד עליהם או שהייתה טעות ואת שולחת להם בקשה לחיבור מחדש.

גלעד ארדן: אם באמת ניתקו אדם בניגוד לרצונו הוא יבחין בכך מאוד מהר ויטפל בכך מאוד מהר.

גלעד ארדן: ככל שמדובר בטלפונים עניין הפרט המזהה יכול להיכנס רק בשיחות בעל פה.

גלעד ארדן: אם בשיחות בעל פה, אז צריך לחשוב אם בכולן או רק בתחום הטלפוניה והסלולארי.

יוליה מרוז: מה שמציע משרד המשפטים רק מחמיר את הבעיה שאנחנו מדברים עליה.

גלעד ארדן: כאשר יהיה מדובר בהתנתקות מפלאפון או טלפון החברה יכולה לדרוש פרט מזהה כפי שסוכם עליו מראש בהתקשרות.

גלעד ארדן: לגבי כל החברות הדרישה תהיה של שם ותעודת זהות.

יורם מוקדי: למה אני לא יכול לדרוש פרט מזהה כאשר אני חברת שידורים?

יורם מוקדי: יש לי בניין רב קומות.

יורם מוקדי: נציג רוצה לוודא שהוא מנתק את הדייר הנכון.

יורם מוקדי: לא תמיד הפרטים רשומים.

יורם מוקדי: לא תמיד זה תעודת זהות.

יורם מוקדי: הרבה פעמים זה כרטיס אשראי.

יורם מוקדי: בדיון הקודם דובר על זה שיהיה פרט מזהה, אלא אם כן הלקוח הולך אחר הרשיון וכותב מכתב מסודר עם כל הדברים.

יורם מוקדי: אנחנו מפחדים מלקוחות ששולחים איזו שהיא הודעה שאין בה את הפרט המזהה, או שהם מתקשרים ולא נותנים את הפרטים הנכונים.

גלעד ארדן: שמענו ממשרד התקשורת שניתן היה לבטל התקשרות בהוט ויס בכתב, כאשר בפרקטיקה הם איפשרו לבטל גם בעל פה.

גלעד ארדן: האם הודעת הביטול בכתב חייבה גם פרט מזהה?

יורם מוקדי: אני מפחד שבהודעה בעל פה לא יהיה פרט מזהה.

יורם מוקדי: הנציג חייב לוודא שבאמת יש פרט מזהה אמיתי.

גלעד ארדן: אני מוכן לקבל את הדרישה לגבי כולם.

אתי בנדלר: בכל הודעת ניתוק יהיה צורך בשם ומספר תעודת זהות, כשלהודעת ניתוק בעל פה יהיה צורך גם בפרט מזהה, ככל שסוכם מראש.

גלעד ארדן: אם לא סוכם מראש, אז שם ותעודת זהות.

יורם מוקדי: הודעת ניתוק של כבלים מחייבת הגעה של טכנאי ותיאום איתו.

יורם מוקדי: אם הוא ישלח לי מכתב ואין לי דרך להתקשר אליו אני בבעיה.

יורם מוקדי: אני מציע שתקבלו את התזה שלי ותתנו לרשיון שלנו להסדיר את זה.

גלעד ארדן: מה הסדרת כרגולטור עד היום?

גלעד ארדן: האם ההודעה לא הייתה בתוקף אם הוא היה שולח הודעה בכתב בלי לרשום את הפלאפון העדכני שלו?

יורם מוקדי: יש הסדרה מאוד מפורטת ברשיונות.

יורם מוקדי: ההסדרה הזאת היא לא לרעת הצרכן.

יורם מוקדי: היא בדרך כלל לטובתו.

יורם מוקדי: אין שום דבר שגורע מהוראות החוק הזה.

יורם מוקדי: שם יש הסדרה פרטנית שמתחשבת בנסיבות המיוחדות.

יורם מוקדי: יש לי רגולטור על הראש.

גלעד ארדן: לא הייתי רוצה להיכנס לדיון ההוא, כי יכול להיות שרגולטור עושה טעויות ביחסים שלו עם מפוקחיו.

גלעד ארדן: מכיוון שמטרת החוק היא להקל על הצרכן, אז אני תוהה כיצד הצרכנים ידעו שההודעה שהם שלחו בכתב לא מספקת ובכלל אין לה תוקף.

יורם מוקדי: איך יוצרים איתם קשר?

יורם מוקדי: אנשים משנים לפעמים טלפון.

יורם מוקדי: יש פה בעיה אמיתית.

גלעד ארדן: השאלה אם הבעיה צריכה להיות שלכם או של הצרכן.

גלעד ארדן: אני חושב שבעניין הזה היא צריכה להיות שלכם.

זהבית שחף: אני לא מבקשת להרחיב ולהעיק על הצרכן, אני רק מבקשת דבר בסיסי כמו כתובת.

זהבית שחף: למה רק תעודת זהות?

גלעד ארדן: למה השם ותעודת הזהות שלו לא יספיקו לך כדי לאתר את כתובתו?

זהבית שחף: נניח שעל שמי ועל מספר תעודת הזהות שלי יש 2 מנויים.

זהבית שחף: את מי הם אמורים לנתק?

יורם מוקדי: בחלק מהמערכות זה לא יעלה.

גלעד ארדן: אם מי שביקש את הניתוק לא ביקש ספציפית איזה כתובת הוא רוצה שינתקו, אז הוא עלול להביא למצב שינתקו את 2 הכתובות.

זהבית שחף: למה לא לבקש עוד כמה פרטים בסיסיים?

רוני נויבאור: הודעת ביטול של חוזה היא בדרך כלל פעולה משפטית חד-צדדית.

רוני נויבאור: אין סיבה שהוא ישלח מכתב ואת תגידי לו שבועיים אחרי זה שהוא לא כתב 3 פרטים נוספים.

גלעד ארדן: כמו ששימור לקוחות יודעים לחזור אליו מיד ולהציע לו כל מיני אטרקציות כדי לא להתנתק, כך גם שימור לקוחות ינסו להבין מה הוא רוצה.

גלעד ארדן: אם הם לא יצליחו להבין הם ינתקו אותו לחלוטין מכל קשריו עם החברה.

יורם מוקדי: בלי כתובת לא נוכל לבצע את התהליך הזה.

גלעד ארדן: אם השם ותעודת הזהות לא מאפשרים לך לדעת איפה הלקוח נמצא, אז תנתק את כל המנויים שיש על שמו.

זהבית שחף: אני לא אשלח טכנאי לשני מקומות על מנת לנתק ואחר כך לחבר מחדש כי זאת הייתה טעות.

גלעד ארדן: אם הלקוח החליט לציין איפה הוא רוצה שתנתקו אותו, אז תנתקו אותו שם.

גלעד ארדן: אם לא, אז זה אומר שהוא מעוניין להפסיק את יחסיו עם החברה לחלוטין.

גלעד ארדן: כך תתייחסו לבקשות.

גלעד ארדן: האם את מצפה שבכל תחום אני אסדיר פרטים אחרים?

גלעד ארדן: אני לא מתכוון לעשות את זה.

יורם מוקדי: איו לנו יכולת לאתר את הלקוח.

גלעד ארדן: איך תדע לעקל לו כסף או ספה כאשר הוא לא ישלם את החשבון שלו?

יורם מוקדי: לא לפי תעודת זהות.

יורם מוקדי: אם יש לו כתובת אני יכול למצוא אותו.

יורם מוקדי: יש לנו בעיה עם תעודת זהות.

יורם מוקדי: אנחנו לא יכולים לאתר לקוח לפי תעודת זהות.

יורם מוקדי: אנחנו מבקשים את הודעת הביטול לפי כתובתו.

יורם מוקדי: אני מצפה מאדם שכותב לי מכתב שיודיע לי איך אני יכול לחזור אליו.

יורם מוקדי: בלי הכתובת יש בעיה.

יורם מוקדי: אם התחולה היא קדימה אני אתמודד עם זה, אבל אם התחולה היא אחורה אין לי דרך להתמודד עם זה.

גלעד ארדן: מה קורה אם הוא שלח לך פקס והוא כתב רק שם ותעודת זהות?

יורם מוקדי: האם כשאני אכתוב לרשות המסים פקס עם שם ותעודת זהות אני אקבל תשובה?

יורם מוקדי: בחלומותיי הורודים אני לא אקבל תשובה אם אני לא אכתוב את הכתובת שלי.

רוני נויבאור: אנחנו מציעים שזאת תהיה הכתובת שכתובה בפרטי ההתקשרות.

יורם מוקדי: אני מבקש שלקוח שפונה אלי יציין את הכתובת שלו.

יורם מוקדי: מה לא בסדר בזה?

גלעד ארדן: אתה מדבר רטרואקטיבית.

גלעד ארדן: מעתה ואילך תבקש רק את תעודת הזהות.

יורם מוקדי: זה ייצור בעיות.

יורם מוקדי: למה להקשות על הלקוח במקום לעזור לו?

גלעד ארדן: אני מציע ששר התמ"ת יקבע בתקנות סוגי עסקאות.

גלעד ארדן: .

אתי בנדלר: הודעת ביטול תכלול שם ותעודת זהות.

גלעד ארדן: לגבי כל סוגי העסקאות ניתן לבקש פרט מזהה נוסף בהודעת ביטול בעל פה, בתנאי שהוא סוכם מראש בעת ההתקשרות.

גלעד ארדן: לגבי הודעות ביטול בפקסימיליה, דואר אלקטרוני ובכתב רשאי שר התמ"ת לקבוע תחומי עסקאות נוספים שבהם תידרש הכתובת לצורך כניסה לתוקף של הודעת הביטול.

יוליה מרוז: נניח שבעל עסק קטן משיג עכשיו את הפרטים של בעל עסק אחר, מתקשר ומנתק אותו בטלפון.

יוליה מרוז: אלה המקרים שנצטרך להתמודד איתם.

יוליה מרוז: זה שעד היום לא קיבלת תלונות מהסוג הזה נובע מזה שהוראת הרגולטור הייתה שהבקשה צריכה להיות בכתב.

גלעד ארדן: אני ממשיך לאפשר את העובדה ששר התקשורת יפנה לשר התמ"ת וישכנע אותו, עוד בטרם החוק ייכנס לתוקפו, להוציא החרגה לעניין הזה של חברות הסלולר.

יוליה מרוז: אני מדברת על עצם האפשרות לבטל עסקה בעל פה.

גלעד ארדן: הוספתי את הפרט המזהה.

יוליה מרוז: זה לא מספיק.

גלעד ארדן: האם כשאני רוצה לרכוש עוד שירות מפלאפון, שעולה לי עוד כסף, תבקשו את זה בכתב או שמספיק שתזהו אותי עם הפרט המזהה של 4 ספרות אחרונות של כרטיס האשראי?

יוליה מרוז: תצטרך לחתום על הסכם.

יוליה מרוז: כל שירות חדש שאתה רוצה לקבל צריך להיות מעוגן בהסכם התקשרות.

פאדיה זידאן: צרך לכתוב פרט מזהה סביר.

גלעד ארדן: הפרט המזהה כתוב בחוזה.

אתי בנדלר: ברגע שהחוק ייכנס לתוקפו ברור שהוראות החוק יגברו על הוראות הרשיונות.

אתי בנדלר: הודעת ביטול תכלול שם ותעודת זהות.

אתי בנדלר: בהודעת ביטול בעל פה רשאי עוסק לדרוש גם פרט מזהה נוסף, אם סוכם כך מראש.

אתי בנדלר: כשהודעת הביטול נמסרת בפקסימיליה, בדואר אלקטרוני ובכתב, רשאי שר התמ"ת לקבוע סוגי עסקאות שבהודעת הביטול לגביהן יהיה צורך לכלול גם את כתובת הצרכן.

פאדיה זידאן: אני אישית לא בטוחה שהכתובת זה הדבר הנכון לכתוב, כי יש הרבה מאוד מקומות שאין כתובות מדויקות.

פאדיה זידאן: החברות יגידו שאם לא נמסרה להן כתובת מדויקת הן לא באות לנתק.

גלעד ארדן: נכתוב כתובת או פרט מזהה אחר לצורך ביצוע הודעת הביטול.

גלעד ארדן: אנחנו מאשרים את סעיף (ה)(1).

אתי בנדלר: (2) חוזה בעסקה מתמשכת יסתיים בתוך שני ימי עסקים מיום שנמסרה הודעת הביטול, או אם נמסרה הודעת הביטול באמצעות דואר רשום בתוך 5 ימי עסקים ( בפסקה זו - מועד הביטול), אלא אם כן נקב הצרכן במועד מאוחר יותר להודעת הביטול.

אתי בנדלר: במועד הביטול יפסיק העוסק את מתן הטובין או השירותים, לפי העניין, ולא יחייב את הצרכן בתשלומים בעד טובין או שירותים שניתנו לאחר מועד הביטול.