ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 421, 2008-03-25 08:45

יצחק גלנטי: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

יצחק גלנטי: אני אשמח שחה"כ שרה מרום-שלו תציג את הצעת החוק.

רן כהן: חה"כ שרה מרום-שלו גם חברת הוועדה לעובדים זרים.

יצחק גלנטי: מכאן שהיא מכירה את הנושא היטב, מכל צדדיו והיבטיו.

שרה מרום שלו: סעי.

שרה מרום שלו: 62 לחוק שירות התעסוקה, התש"ט-1959, מגדיר "אדם בעל מוגבלות" כ"אדם עם לקות פיסית, נפשית או שכלית לרבות קוגניטיבית, קבועה או זמנית, אשר בשלה מוגבל תפקודו באופן מהותי בתחום אחד או יותר מתחומי החיים העיקריים", וזאת על ידי הפנייה להגדרת "אדם בעל מוגבלות" המופיעה בסעיף 5 לחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998.

שרה מרום שלו: אותם אנשים בעלי מוגבלות, שרובם הגדול מורכב מקשישים סיעודיים, נאלצים, בדרך כלל, להסתייע במטפלים זרים במשימות הבסיסיות ביותר.

שרה מרום שלו: הלשכות הפרטיות, אשר מוסדרות בפרק הרביעי לחוק, עוסקות בתיווך ובאספקת עובדים זרים לאותם אנשים בעלי מוגבלות.

שרה מרום שלו: היות והאדם בעל המוגבלות נזקק לעובד הזר בפעולות בסיסיות ויום יומיות, הרי שבדרך כלל העובד הזר נמצא עם אותו אדם לאורך חודשים ולעיתים שנים, במשך כל שעות הימה.

שרה מרום שלו: אין עוררין על התרומה של העובדים הזרים לענף הסיעוד ולאותם אנשים בעלי מוגבלות, שלא מסוגלים לתפקד ללא עזרתם.

שרה מרום שלו: אולם, כשם שתרומתם של העובדים הזרים כה גדולה, הרי שהשהייה הצמודה, הארוכה והשוחקת במחיצתו של האדם בעל המוגבלות, טומנת בחובה גם סכנות רבות – סכנות של ניצול והתעללות באדם מוגבל, לעיתים קשיש, שאין ביכולתו לעשות פעולות בסיסיות, קל וחומר להתנגד להתעללות.

שרה מרום שלו: בזמן האחרון, אנו עדים להתגברות התופעה עליה אנו שומעים חדשות לבקרים, של ניצול, הטרדה מינית והתעללות באנשים עם מוגבלות ואו בקשישים על יד מטפלים זרים, התעללות שמגיעה לעיתים אף לרצח.

שרה מרום שלו: היות ומדובר בתחום שהוא פרוץ יחסית, מבחינת הפיקוח הרופף על העובדים הזרים, שנתון רובו ככולו ללשכות הפרטיות ולרשויות המקומיות, יש צורך אקוטי בהידוק הפיקוח על הלשכות הפרטיות ובסנקציות משמעותיות כנגד העובד הזר, הלשכה הפרטית ובעל הרישיון במקרה של התעללות.

שרה מרום שלו: כמובן, שאין אפשרות לפקח במשך 24 שעות על כל המטפלים, אולם, עצם הטלת פיקוח על ידי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, הגברתו והטלת עונשים בגין התעללות, תצמצם את המקרים הנוראיים הללו למינימום, תיצור הרתעה אצל המטפלים הזרים וחברות כוח האדם (הלשכות הפרטיות ובעלי הרישיון) ותגביר את הפיקוח ויעילותן של הלשכות הפרטיות על עובדיהן הזרים.

שרה מרום שלו: מוצע לפיכך, להתנות את מתן הרישיון ללשכה פרטית בפיקוח על ידי ביקורת של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה על העובדים הזרים של הלשכות הפרטיות, וזאת לשם מניעת התעללות באותם אנשים בעלי מוגבלות.

שרה מרום שלו: מוצע כי שר התעשייה, המסחר והתעסוקה יקבע זאת בתקנות, כמו גם את דרכי ביצוע הביקורת ואת הענישה כלפי העובד הזר, הלשכה הפרטית ובעל הרישיון.

יצחק גלנטי: כולנו מודעים לכך שישנם מקרים ההולכים ומתגברים של התעללות באותם נזקקים, שלא תמיד יודעים איך קוראים להם, שלא תמיד יודעים איפה הם נמצאים, שלא תמיד מזהים בן משפחה.

יצחק גלנטי: כאשר נמצא יחד איתו עובד זר, יכול להיות שהוא עושה עבודה נפלאה ומסורה, אבל אין לנו יכולת לדעת על אותם מקרים בהם אותו עובד זר מתמוטט בעצמו.

יצחק גלנטי: אמנם הוא בא מתוך מטרה ואפילו מתוך אידיאל לטפל באדם מבוגר.

רן כהן: הוא לא בא מתוך אידיאל.

רן כהן: הוא בא כדי להרוויח כסף.

יצחק גלנטי: אולי האידיאל שלו זה להרוויח כסף.

יצחק גלנטי: אני מתכוון, שהאדם מודע לקראת איזו עבודה הוא הולך.

יצחק גלנטי: לאחר תקופה מסוימת, הוא לא ערוך נפשית ופיזית כדי להתמודד עם הבעיות בהן הוא נתקל.

יצחק גלנטי: הוא מתמוטט ומאבד את יכולת השליטה העצמית שלו.

יצחק גלנטי: בכל מקרה, המטרה שלנו היא להגן על המטופל.

יצחק גלנטי: אנחנו חייבים למצוא דרכי פיקוח הרבה יותר נוקשים, הרבה יותר רציפים, על מנת לדעת מה קורה בין המטפל לבין המטופל.

יצחק גלנטי: לפעמים מעורבים בזה גם בני משפחה.

יצחק גלנטי: לפעמים המטפל הוא גם בן משפחה.

יצחק גלנטי: בכל מקרה, קודם כל אנו חייבים לאתר ולטפל באותם מקרים של מטפל זר.

יצחק גלנטי: פה הבעיה נראית לי פחות חמורה מאשר המקרה של התעללות בתוך המשפחה.

יצחק גלנטי: אשר על כן, אנחנו חייבים למצוא דרך למנוע את ההתעללויות הבאות.

יצחק גלנטי: כאשר כבר ישנה התעללות, מישהו חייב לתת את הדין.

יצחק גלנטי: ישנם שלושה גורמים מעורבים.

יצחק גלנטי: גורם ראשון זה המטפל, גורם שני הוא מי שהביא את המטפל, וגורם שלישי הוא התמ"ת.

יצחק גלנטי: למשרד התמ"ת יש מפקחים.

רן כהן: יש מטרה קודמת, והיא ליצור הרתעה מפני גרימת הנזק וההתעללות.

יצחק גלנטי: אני מקבל זאת.

יצחק גלנטי: משרד התמ"ת אמור, בין היתר, לפקח על אותם עובדים זרים.

יצחק גלנטי: יש גם לו אחריות.

יצחק גלנטי: בואו ננסה להגיע לכלל מכנה משותף, על מנת להגיע למקסימום הגנה על המטופל.

רן כהן: אני מכהן כבר פעם שנייה כיו"ר הוועדה לעובדים זרים.

רן כהן: בוועדה הזו אנו כל הזמן דואגים לתנאי חייהם של העובדים הזרים, מפני שהם זרים בארץ הזו שבאו מתוך מטרה להתפרנס.

רן כהן: הם באו כדי לתת את הסיעוד הזה.

רן כהן: דווקא משום שאני מייצג את הוועדה הזו, אני יכול לומר שהצעת החוק הזו היא חיונית ביותר.

רן כהן: ההצעה הזו צריכה ליצור את ההרתעה מפני כל שימוש באלימות, וגם להגביר את הלחץ על החברות שמביאות את העובדים הזרים, כדי שהן עצמן תהיינה רגישות למקרים האלה, גם אם הם בודדים ביותר, הם קיימים.

רן כהן: בוועדה קיימנו מספר דיונים על הסוגיה של פגיעה של מטפלים במטופלים, והמקרים שהתגלו הם מעטים מאוד.

רן כהן: אבל צריך לזכור, שמקרה אחד הוא עולם ומלואו לגבי אותו אדם.

רן כהן: לכן, הכיוון של הצעת החוק הוא ראוי.

רן כהן: אני הייתי מבקש שנדון בשני היבטים של העניין.

רן כהן: היום יש מעט מאוד מקרים של ישראלים שעובדים 24 שעות ביממה, והשאלה היא למה יש לבדל בין עובד זר לבין עובד ישראלי.

רן כהן: צריך לכלול כל מי שעובד 24 שעות ביממה בחוק הזה.

רן כהן: מטפלות הבית עובדות שעות ספורות, ושם גם הפיקוח הוא יותר אינטנסיבי.

רן כהן: הסוגיה שנייה – אנו מטילים את האחריות בצדק על חברות כוח אדם שמעסיקות את העובדים הזרים, אבל אנחנו לא נותנים בידי משרד התמ"ת כלים אלמנטאריים כדי שהוא עצמו יוכל לפקח על הפיקוח.

רן כהן: זה לא מספיק שחלק מהרישיון יהיה חלק מהפיקוח על חברות כוח האדם.

רן כהן: נדמה לי, שצריך לראות באיזה אופן למשרד התמ"ת יהיו הכלים כדי לפקח על הפיקוח.

יצחק גלנטי: תקנות הכנסת מחייבות קודם כל לתת את רשות הדיבור לחברי הכנסת.

יצחק זיו: אני רוצה להתייחס לנקודה הזו, ולהטיל את הפיקוח אך ורק על משרד התמ"ת.

יצחק זיו: אני מציע שהוא ימנה את המפקחים.

יצחק זיו: אני לא מציע שחברות כוח האדם או חברות אחרות יפקחו על עצמן.

יצחק זיו: זה בלתי אפשרי.

יצחק זיו: הפיקוח ייעשה אך ורק על ידי משרד התמ"ת.

יצחק זיו: מחר יכולות לבוא חברות כוח האדם ולומר, כי מגיע להן תשלום נוסף על כך שהן מפקחות.

יצחק זיו: בחוק אחר אני בכלל רוצה להוריד להן את כל התשלום החודשי שהן גובות.

יצחק גלנטי: יש חקיקה אחרת בנושא הזה.

יצחק זיו: אני מבקש, שהפיקוח ייעשה אך ורק על ידי משרד התמ"ת.

יצחק גלנטי: אני הייתי שמח, אם מישהו ממשרד התמ"ת היה מציג את ההיבטים שלהם בנושא.

משה סויסה: אני רוצה לפתוח בהבהרה.

משה סויסה: המעסיק של המטופל הוא אותו קשיש, שיש לו היתר להעסקת עובד זר.

משה סויסה: אין לשכה פרטית או חברת כוח אדם שהיא המעסיקה של אותו עובד זר.

יצחק גלנטי: האם אתה כנציג משרד התמ"ת מודע לכך שהמעסיק הוא לא תמיד בר דעת?

יצחק גלנטי: כיצד הוא יכול להיות המעסיק?

משה סויסה: במקרה כזה אנחנו מבקשים שיהיה אפוטרופוס או בעל משפחה קרוב, שהוא המעסיק.

משה סויסה: זה מופיע בתנאי ההיתר שלנו.

משה סויסה: במידה והמטופל עצמו לא מסוגל להיות המעסיק, אז מישהו בא כוחו או האפוטרופוס הופך להיות המעסיק.

יצחק גלנטי: כלומר, המעסיק זה המטופל או בא כוחו.

משה סויסה: מפקחי משרד העבודה מבצעים פיקוח על העסקה בלתי חוקית.

משה סויסה: כאשר הם נתקלים באלימות נגד המטופל, הם מעבירים את זה לטיפול פלילי של משטרת ההגירה.

משה סויסה: היא זו שמטפלת בעובדים הזרים במקרים כאלה של אלימות.

יצחק גלנטי: כלומר, משרד התמ"ת מפקח על מקרים של העסקה בלתי חוקית.

רן כהן: משרד התמ"ת לא מפקח באופן סדיר, אלא רק כאשר מגיעה אליו תלונה על קשיש שנפגע.

רן כהן: כוונת החוק היא שיהיה פיקוח.

יצחק גלנטי: אני אקוטי למה שמר סוויסה אומר.

יצחק גלנטי: הוא בא ואומר, שמשרד התמ"ת מפקח על מקרים בהם עובדים זרים מועסקים ללא רישיון.

יצחק גלנטי: כלומר, הוא מפקח על המעסיקים שלא תמיד ברי דעת.

יצחק גלנטי: אם הוא לא מוכר, אז גם אין מי מטעמו.

יצחק גלנטי: הוא השוטר על כך שלא יועסק אדם בתפקיד כזה, שלא בהיתר.

רן כהן: הבעיה הגדולה היא, שחברת ההשמה של העובד הזר היא שגר ושכח.

רן כהן: היא שמה אותו והולכת.

רן כהן: לכן, החוק הוא לא מעשי.

יצחק גלנטי: לא.

יצחק גלנטי: משרד התמ"ת מקבל תלונות, ואם לא הוא לא היה מבצע פיקוח.

יצחק גלנטי: הוא עוסק בתלונות רק כאשר יש אלימות, וכאשר המועסק הוא בלתי חוקי.

משה סויסה: זה חלק מהסמכויות של מפקחי משרד התמ"ת.

משה סויסה: למפקחי משרד התמ"ת יש עוד מספר סמכויות: לטפל בהודעה מוקדמת לפיטורין, לטפל בחוק למניעת הטרדה מינית, לדאוג לתנאים הסוציאליים של העובדים הזרים, לאכוף את כל תנאי ההיתר שיש לאותו מטופל.

משה סויסה: ברגע שיש הפרה של התנאים, המפקחים מגישים בגינם תלונה או מטילים קנס מנהלי.

משה סויסה: אנו מבקשים להוסיף סמכויות נוספות למפקחים, כאשר הסמכות הראשונה הנדרשת היא כניסה לבתים.

קריאה: יש לכם את הסמכות הזו.

משה סויסה: לא לבתים פרטיים, אלא בהסכמה בלבד.

משה סויסה: מי שיכול להיכנס לבית על מנת לבדוק, זה שוטר עם צו של בית משפט.

יצחק גלנטי: האם עובד סוציאלי בתפקיד מפקח יכול להיכנס לבית פרטי?

משה סויסה: בהסכמה של בעל הבית בלבד.

משה סויסה: אותה סמכות קיימת גם למפקח של משרד התמ"ת.

יצחק גלנטי: כאשר אנו מדברים בהסכמה של המעסיק, אנו מתכוונים גם למי שבא מטעמו.

משה סויסה: נכון.

יצחק גלנטי: בעיקרון לא צריך להמתין שיקרה באותו בית אירוע חריג של התעללות.

יצחק גלנטי: משרד התמ"ת יכול להיכנס בהרשאה, על מנת לראות מה קורה שם.

משה סויסה: בנוהל החדש של הלשכות הפרטיות, אנחנו חייבנו את הלשכות הפרטיות שקיבלו מאיתנו היתר לבקש מהעובדים הסוציאליים שלהם להיכנס לבתים.

יצחק גלנטי: אתה אומר, שאתה נותן לחתול לשמור על החלב.

יצחק גלנטי: אתה אומר שאותה חברת השמה שמביאה את העובדים, תוכל להיכנס לאותם בתים פרטיים ולבדוק מה קורה שם.

משה סויסה: זה המצב היום.

רן כהן: זה גם יוצר סתירה אם מה שאמרת קודם.

רן כהן: קודם אמרת, שחברת ההשמה היא רק שמה את העובד.

משה סויסה: זה לא המצב.

רן כהן: המצב היום, שחברות אחראיות על העובד גם בהמשך העבודה.

משה סויסה: הנוהל של הלשכות הפרטיות החדשות אומר, שעל מנת לקבל היתר ממשרד התמ"ת להבאת עובדים זרים, הלשכה צריכה לעמוד במספר תנאים.

משה סויסה: אחד התנאים, הוא שיהיו לה עובדים סוציאליים, שיהיו מחויבים לעשות רישום במערכת העובדים הזרים החדשה, לרשום את המעסיק ואת המטפל.

רן כהן: זה ברוח החוק.

משה סויסה: לפי הנוהל הקיים כרגע, הם יהיו מחויבים להגיש דוח סוציאלי, הם יהיו חייבים לדאוג להשמה של כל עובד זר.

משה סויסה: אנחנו יודעים שיש הרבה מגבלות, שאנחנו מטילים על הלשכה הפרטית החדשה עם מתן ההיתר שלנו.

ג'ודי וסרמן: ממתי הנוהל הזה קיים?

משה סויסה: הנוהל הזה יצא ביולי 2007.

משה סויסה: הוא עדיין לא נכנס לתוקף, וזה בגלל שהייתה עתירה לבג"צ.

משה סויסה: כרגע זה הסתיים, וה-14 בפברואר היה המועד האחרון להגשת בקשות לקבלת היתרים.

רן כהן: מה עמדת משרד התמ"ת לגבי זה שהפיקוח ייעשה על ידכם ולא על ידי החברות הפרטיות?

שושנה שטראוס: כאשר אנו מדברים על עבירות של אלימות, התעללות מינית והתעללות פיזית, המשטרה היא זו שיכולה לחקור מקרים כאלה ולהגיש כתבי אישום.

שושנה שטראוס: היתה הצעה, בהידברות אם המציעה, שנוכל להעסיק עובדים סוציאליים שיוכלו להיכנס לבתים ולדווח אם יש בעיה.

שושנה שטראוס: בנוסף, אם נקבל תלונה על בעיה במערכת היחסים בין המטופל והעובד, נוכל לשלוח עובד סוציאלי שהוא הסמכות שיודעת לבדוק את הדברים.

שושנה שטראוס: המפקחים שלנו הם לא מוכשרים לבדוק מתחת לפני השטח, על מנת לדעת מהו טיב היחסים בין המטפל למטופל.

שושנה שטראוס: ברור שזה קשור לתקציב לעובדים סוציאליים.

שושנה שטראוס: כעת יחידת הסמך לא מעסיקה בכלל עובדים סוציאליים.

רן כהן: האם היום אין לכם אף עובד סוציאלי?

משה סויסה: לא.

יצחק גלנטי: אני רוצה לדעת כמה מפקחים יש למשרד התמ"ת, שיש להם את הסמכות הזו מבלי שהם יהיו עובדים סוציאליים?

שושנה שטראוס: ביחידת הסמך יש 70 מפקחים.

שושנה שטראוס: כל מפקח יכול להיכנס לבית פרטי ולבדוק, אבל אין להם את הכישורים לכך.

שושנה שטראוס: הם יכולים לדעת, האם יש חוזה העסקה, האם שילמו שכר מינימום וכו'.

יצחק גלנטי: ידוע לי, שלאחרונה אושרו עוד מספר תקנים למפקחים במשרד התמ"ת.

יצחק גלנטי: האם זה נכלל במסגרת המספר של 70?

רן כהן: משרד התמ"ת מקיים את הפיקוח הזה, כדי לדאוג לתנאים של העובדים הזרים ולא למטופלים.

רן כהן: לכן, אין לו אף עובד סוציאלי שבא לראות מהי נקודת הראות של המטופל.

משה סויסה: התוספת של המפקחים מתייחסת לישראלים, המתעסקים בחוק העבודה.

יצחק גלנטי: גם אם זה מתייחס לעובדים ישראלים, אני שואל האם קיבלתם תוספת תקנים לפיקוח.

משה סויסה: הם לא ליחידת הסמך של עובדים זרים.

יצחק גלנטי: כמה קיבלתם לא ליחידת הסמך?

רן כהן: הוא לא יודע.

רן כהן: זה לא אצלו.

דודי פרץ: במסגרת התפקיד שלנו, אנו עושים גם ביקורים בבתים פרטיים מדי יום ביומו, בהסכמת בעלי הבתים.

רן כהן: מדי יום ביומו של המפקח ולא של המפוקח.

דודי פרץ: אנחנו עושים ביקורות מדי יום ביומו, כאשר התפקיד שלנו הוא לבדוק מעשי מרמה בענף הסיעוד, ויש לא מעט כאלה.

יצחק גלנטי: האם התפקיד שלכם, הוא לבחון האם יש בסיטואציות האלה מעשי מרמה, האם מועסק אדם ללא היתר?

דודי פרץ: לא.

דודי פרץ: זה ממש לא מעניין אותנו.

רן כהן: גם.

דודי פרץ: לא, זה לא התפקיד שלנו.

דודי פרץ: זה התפקיד של משרד התמ"ת.

דודי פרץ: אנחנו בודקים מעשי מרמה של חברות כוח האדם.

רן כהן: אתם גם מפקחים, מתי העובד הוא בלתי חוקי.

דודי פרץ: אנחנו מתייחסים למעשי מרמה, הן כלפי אותו מועסק והן כלפי אותו מעסיק.

דודי פרץ: הרבה פעמים אנו רואים שעל שמו של אותו מעסיק רשום כי הוא מעסיק עובד זר, וכאשר אנו מגיעים אליו הביתה הוא אומר שמעולם הוא לא הזמין עובד זר.

דודי פרץ: לפני שבועיים קבענו עם מר אפרים כהן, ראש המנהלת, לעבוד בצוותים משולבים.

דודי פרץ: כלומר, מפקחים של משרד התמ"ת ושוטרי ההגירה שלנו, שבהסכמה עם תוכנית סדורה יעשו ביקורות בבתים כאלה.

דודי פרץ: התפקיד של מפקחי משרד התמ"ת יהיה לבדוק את תנאי העסקה לגבי התאמתו של העובד הזר למעסיק.

דודי פרץ: תפקידו של השוטר יהיה, לבדוק האם יש אלמנטים של מרמה.

דודי פרץ: במסגרת היעדים והמדדים של מנהלת ההגירה, יש לנו תוכנית סדורה.

דודי פרץ: נעשתה פגישה מהסוג הזה, ויש כוונה להתחיל לפעול במסגרת שינוי מיקוד שעוברת מנהלת ההגירה בתחום הזה, ללא שום קשר להצעת החוק.

דודי פרץ: כרגע זה נעשה על ידנו.

דודי פרץ: כאשר אנו מוצאים תנאי ההעסקה לא נאותים, הן של המועסק והן של המעסיק, אנו מתריעים בפני רבקה מקובר.

נועה בן שבת: כאשר אתה מדבר לתנאי העסקה לא נאותים, האם אתה מתכוון גם למעשי אלימות?

דודי פרץ: אתם תמיד מתייחסים לנקודות קיצון.

דודי פרץ: אני לא הולך לנקודות קיצון.

דודי פרץ: מבחינתי, אם מביאים עובד שלא מסוגל לתקשר עם אותו מטופל זה גם תנאי העסקה לא נאותים.

דודי פרץ: אני לא מדבר רק על אלימות.

יצחק גלנטי: כלומר, העדר התאמה.

דודי פרץ: לא פעם מביאים משהי ששוקלת 50 קילו, שצריכה להרים מישהו ששוקל 100 קילו.

דודי פרץ: היא לא מסוגלת לעשות עבודה כזו.

דודי פרץ: זה העדר התאמה.

קריאה: זו בעיה של חברות כוח האדם.

דודי פרץ: השאלה היא, האם אנו כמדינה מסוגלים לפקח גם על הרמה של העובדים הזרים שמגיעים לפה.

דודי פרץ: האם יש איזשהו פיקוח על האדם שמגיע לפה?

דודי פרץ: האם יש בדיקה שאין רישום פלילי במדינת המקור?

יצחק גלנטי: האם מתן הרישיון להביא עובדים זרים לצרכים האלה שאנו מדברים עליהם, הוא לא מכיל מגבלות המתייחסות למידת ההתאמה של אותו עובד לאותו מטופל?

דודי פרץ: לא.

יצחק גלנטי: האם יכול לשבת אדם במשרד, לקבל בקשה להביא עובד זר לשם טיפול בקשיש, ולהביא אדם כלשהו שיטפל בו, מבלי לבחון מי היעד?

רן כהן: זה לא עניינה של משטרת ההגירה, אלא של משרד התמ"ת.

יצחק גלנטי: אני שואל על תנאי הרישיון.

רן כהן: אתה שואל שאלה מאוד נוקבת, אבל היא לא נוגעת למשטרת ההגירה.

דודי פרץ: היא לא נוגעת למשטרת ההגירה, אבל אם אנחנו רוצים למנוע מעשים כאלה ולא לטפל במעשים כאלה, אז צריכים לחשוב כיצד למנוע.

דודי פרץ: מניעה לפעמים היא הרבה יותר זולה מאשר טיפול בעבירה כזו או אחרת.

דודי פרץ: יכולנו להתייחס להצעת החוק הקמת תאגידים בענף הסיעוד, ואמרנו שכל הנושא הזה של פיקוח של עובדים סוציאליים צריך להיות מוסדר.

רן כהן: אבל זה לא נוגע לכם.

רן כהן: אתם בקצה של החבל.

רן כהן: מי שממונה על הנושא הזה באופן ישיר, זה משרד התמ"ת.

נועה בן שבת: האם אתם יכולים לבדוק, האם יש רישום פלילי לאותו אדם במדינת המקור.

דודי פרץ: לא, אנחנו לא יכולים לבדוק אם יש לו רישום.

רן כהן: אני אתן לך תשובה.

רן כהן: יו"ר הכנסת היתה בפיליפינים.

רן כהן: ישראל מעסיקה 52,000 מועסקות ומועסקים מהפיליפינים.

רן כהן: אוספים אותם ברחוב.

רן כהן: לאף אחד אין פיקוח על העניין.

אבי סלומה: יותר גרוע מזה.

רן כהן: זה לא יותר גרוע מזה.

רן כהן: לאחרונה, משרד התמ"ת יצא בנוהל חדש המחייב התאמה בין המטופל לבין המטפל.

רן כהן: הנוהל הזה גם כן עדיין לא נכנס לפועל, וזה בגלל בג"צ.

משה סויסה: הוא אמור להיכנס לפועל.

משה סויסה: הנוהל החדש מנסה לתת פתרונות לכל מה שעלה כאן.

משה סויסה: יש לנו חובה לאותה לשכה שתקבל מאיתנו רישיון, שלפני שהיא מביאה את העובד היא צריכה לעשות לו את ההכשרה המינימאלית.

משה סויסה: מעבר לכך, הדגשנו שיש צורך ששפתו תהיה כשפת המעסיק עצמו.

משה סויסה: סיכמנו שבשלב הראשון זו תהיה השפה האנגלית.

משה סויסה: ישנו חוק הנוגע לבריאות העובד הזר, לגבי מחלות מדבקות, שאמור להיכנס לתוקף.

משה סויסה: אנחנו אמורים לדאוג לכך שהעובדים הסוציאליים של הלשכות הפרטיות ידאגו להתאמה של המעסיק מול המטפל, בהיבט של משקל, תנאים פיזיים, תנאים סוציאליים, תנאי משפחה, בעיות רפואיות וכו' .

משה סויסה: לא יכול להיות מצב שמישהו צריך מכשיר רפואי, שהמטפל לא יודע להפעיל אותו.

משה סויסה: כל הדברים האלה נכנסים בנוהל החדש.

משה סויסה: הוא התעכב בגלל העתירות לבג"צ.

משה סויסה: ועדת המשנה אמורה לסיים את העבודה שלה, ובחודש וחצי-חודשיים הקרובים הלשכות האלה יקבלו מאיתנו רישיון ויוכלו להתחיל לעבוד לפי הנוהל החדש.

רן כהן: יש עם זה רק בעיה אחת.

רן כהן: בנוהל החדש לא מדובר על כך שהפיקוח יהיה של משרד התמ"ת, אלא של החברות.

משה סויסה: זה נכון שהחברות תהיינה אחראיות על העובדים, אבל לנו תהיה הסמכות לבצע אכיפה.

רן כהן: סמכות יש לכם, אבל אין לכם עובדים סוציאליים שיעשו את זה.

רן כהן: יש פה וטו של האוצר.

יצחק גלנטי: עוד לא הגענו לאוצר.

יצחק גלנטי: יכול להיות שלא צריך את האוצר.

רן כהן: אם לא תיכנס החובה שמשרד התמ"ת יעסיק עובדים סוציאליים משלו, זה לא שווה כלום.

יצחק גלנטי: אנחנו לא נסיים את הדיון היום.

יצחק גלנטי: אני רואה שהבעיה היא הרבה יותר חמורה מאשר הזמן שעומד לרשותי.

יצחק גלנטי: כעיקרון לא מקובל עלי, שהחתול שומר על החלב.

יצחק גלנטי: צריך למצוא דרך שבה הפיקוח על המפקח או הפיקוח מטעם משרד התמ"ת, יבוצע באופן ישיר, ועדיפה שעה אחת קודם.

יצחק גלנטי: כעת שמענו שקבעתם נהלים חדשים, שמייבאי העובדים צריכים לעמוד בהם.

יצחק גלנטי: השאלה היא, מי בודק מה קורה בשטח.

משה סויסה: המפקחים של משרד התמ"ת יבדקו זאת.

משה סויסה: אם רוצים להכניס גם את ההיבט המקצועי, צריך לתת גם עובדים סוציאליים.

יצחק גלנטי: אני שואל אותך, מתוך 70 מפקחים שיש לכם, כמה הם עובדים סוציאליים?

משה סויסה: אף לא אחד.

יצחק גלנטי: כמה עובדים סוציאליים נחוצים לכם בשביל לבצע את הפיקוח שאנחנו מבקשים?

אבי סלומה: לפחות 50.

משה סויסה: אני לא יכול לתת כרגע תשובה מדויקת.

יצחק גלנטי: אתם במשרד התמ"ת אמונים על כל הנושא.

יצחק גלנטי: אתם צריכים לדעת, אחת לכמה זמן אתם צריכים לפקח.

שושנה שטראוס: תלוי באיזה פיקוח מדובר.

שושנה שטראוס: אם רוצים פיקוח שאינו יזום אלא רק כאשר אנו מקבלים תלונה, זה משהו אחר.

שושנה שטראוס: אם רוצים עובד סוציאלי, שיבקר לפחות פעם אחת בשנה בכל בית של מטופל, זה משהו אחר.

שושנה שטראוס: מדובר על 52,000 מטופלים.

שושנה שטראוס: אנו מדברים על כמות די גדולה של עובדים סוציאליים.

יצחק גלנטי: אני רוצה לדעת, כמה צריך.

משה סויסה: אנחנו לא עשינו את החישוב.

ג'ודי וסרמן: 70 מפקחים על כל הסוגיות האחרות, פרט לעניין הזה.

ג'ודי וסרמן: כלומר, מספיקים 70 מפקחים כדי לבדוק את כל שאר הנושאים.

ג'ודי וסרמן: כאן אנו מדברים על נושא ספציפי וצר יותר.

ג'ודי וסרמן: כלומר, כמות המפקחים הנדרשת היא קטנה בהרבה מ-70.

שושנה שטראוס: אבל הנושאים שאנו רוצים שייבדקו הם הרבה יותר רחבים.

שושנה שטראוס: המפקחים שלנו כיום בודקים רשימה מאוד מצומצמת של נושאים.

שושנה שטראוס: פה אנו מדברים על פיקוח על שלל עבירות הטרדה והתעללות.

שושנה שטראוס: יש לנו נציגה של משרד הרווחה, שיכולה להסביר לנו את העבודה של העובדים הסוציאליים.

יצחק גלנטי: ככל שננפח את זה יותר, אנחנו נחטיא את המטרה.

יצחק גלנטי: אם אנחנו רוצים לפסול את החוק הזה על הסף, כל מה שצריך לעשות זה להפוך אותו לחוק תקציבי.

יצחק גלנטי: לכן, אני מבקש ממשרד התמ"ת להיות יותר ריאלים ולא לזרוק סתם מספקים.

שושנה שטראוס: אם כך, אני מבקשת שתתנו את זה.

שושנה שטראוס: אנחנו נשב עם משרד הרווחה, ונבדוק את זה.

יצחק גלנטי: האם לקראת הישיבה הבאה אתם תהיו מסוגלים להגיש לנו נתונים יותר ריאליים?

משה סויסה: כן.

יצחק גלנטי: כמה זמן נדרש לכם?

שושנה שטראוס: חודש.

יצחק גלנטי: קיבלנו.

קריאה: אם יש 50,000 היתרים ויש 200 ימי עבודה בשנה, אתה צריך כל יום לעשות 250 ביקורים.

קריאה: בהנחה שעובד סוציאלי עושה 5 ביקורים ביום ואתה מתכוון לביקור אחד בשנה בבית, אתה צריך 50 עובדים סוציאליים.

קריאה: אם אתה רוצה לעשות 2 ביקורים בשנה, מדובר ב-100 עובדים.

דוד קשני: לפני שנה סיירתי ביחד עם חה"כ רן כהן בנתניה וברמלה.

דוד קשני: אני רוצה לספר לכם דברים מאוד יפים.

דוד קשני: כאשר שאלנו את העובדים הסוציאליים כמה פעמים אתם מגיעים למטופל, הם אמרו לנו פעם בחודש.

דוד קשני: אותם 70 עובדים של משרד התמ"ת יכולים להיות בעצמם עובדים סוציאליים.

דוד קשני: צריך להוציא מכרז, לפיו כל אותם העובדים יהיו עובדים סוציאליים.

יצחק גלנטי: כעת מועסקים 70 עובדים.

יצחק גלנטי: הדבר היחיד שאתה יכול לעשות זה לתת להם הכשרה של עובדים סוציאליים.

יצחק גלנטי: יכול להיות שצריך לקבל הכשרה ספציפית בלבד, על מנת לפקח על הנושא הזה.

יצחק גלנטי: זה לא אומר שאותו עובד צריך להיות בוגר אוניברסיטה.

שושנה שטראוס: הגישה שלנו, היא שהמקצוע של עובד סוציאלי הוא מקצוע מאוד ספציפי.

שושנה שטראוס: מפקח שאין לו הכשרה מתאימה ורישיון, יכול לפגוע בעניין.

רן כהן: אז תכשירו אותם, ולגבי עובדים חדשים תבקשו עובדים סוציאליים.

שושנה שטראוס: אנו מדברים על שני תפקידים, ששניהם נחוצים.

שושנה שטראוס: חייבים מפקחים, שבאים ומטילים קנס כאשר הם מגלים שלא עשו ביטוח רפואי לעובדת.

שושנה שטראוס: חוץ מזה צריך עובד סוציאלי, שיכול לשוחח עם הקשיש ולהבין מתוך הדברים שאולי מישהו מתעלל בו.

יצחק גלנטי: האם על מנת לבצע את אותו התחקור ולהביא את תוצאות התחקור בפני פורום מתאים במשרד התמ"ת, זה מחייב השכלה אקדמית?

שרה מרום שלו: לא.

שושנה שטראוס: אנחנו בדעה שכן.

שושנה שטראוס: זה דבר שיכול לפגוע ביחסים בין המעסיק לבין העובד.

רן כהן: יש לי שתי עוזרות פרלמנטאריות, ואף אחת מהן לא עובדת סוציאלית.

רן כהן: תאמיני לי, שבשעתיים הדרכה הן יידעו לעשות זאת.

שושנה שטראוס: נציגת משרד הרווחה יכולה להסביר על המקצועיות הנדרשת.

וילי גולדנברג: אני מופתע ממה שקורה במשרד התמ"ת.

וילי גולדנברג: הם לא יודעים את הנתונים לגבי השוק הפרוץ הזה.

וילי גולדנברג: זה שוק עבדים.

וילי גולדנברג: האם אתם סומכים על החברות שמייבאות אנשים כאלה, שיבדקו מה המצב הבריאותי, הנפשי והפלילי שלהם?

וילי גולדנברג: לאיזה מצב הגענו?

וילי גולדנברג: הגענו למצב בו המטופלים הם סובלים.

וילי גולדנברג: שום דבר לא יעזור, אם לא יותקנו מצלמות בתוך הבתים.

וילי גולדנברג: המפקחים באים פעם בשנה, מה זה יעזור?

יצחק גלנטי: האדם הזה חכם מאוד.

יצחק גלנטי: כמה עולה להתקין מצלמה אצל 52,000 מטופלים?

רן כהן: הבעיה היא, מי יסתכל על אותו חומר מצולם?

יצחק גלנטי: אולי לא צריך 52,000 מצלמות, אלא רק בבתים של אלה שאינם ברי דעת.

יצחק גלנטי: בנוסף, יוקם מרכז בקרה במשרד התמ"ת שבו יישב עובד סוציאלי, שתפקידו יהיה לשבת ולהסתכל מה קורה בכל המקומות.

יצחק גלנטי: כך הוא יוכל לעשות לא 5 ביקורים ביום, אלא 100 ביקורים כאלה ביום.

יצחק גלנטי: אם יהיו שם 3 משמרות כאלה, האם ההוצאה על כך לא תהיה הרבה יותר קטנה מאשר תוספת של 50 משרות נוספות?

שרה מרום שלו: אם לא יותר.

יצחק גלנטי: בואו נחשוב בצורה יצירתית על ההצעה הזו.

גו'די וסרמן: אדוני מעלה רעיון של התקנת מצלמות בתוך בתים פרטיים של אנשים, ולכן בראש ובראשונה תידרש הסכמה של המעסיק עצמו, של המטופל עצמו ושל בני משפחתו.

אבי סלומה: זו חדירה לצנעת הפרט.

ג'ודי וסרמן: זה צעד גדול מעבר לפיקוח של התמ"ת.

ג'ודי וסרמן: אנו מדברים על חדירה אל ביתו של הפרט.

יצחק גלנטי: בהסכמה.

ג'ודי וסרמן: ההסכמה הזו צריכה להינתן באופן מפורש וברור.

ג'ודי וסרמן: גם אם זה ייקבע בחוק, זה לא יכול להיעשות אלא בהסכמה.

משה סויסה: נניח שמפקח משרד התמ"ת ישב וראה שישנה אלימות, מה הוא יכול לעשות?

יצחק גלנטי: להזעיק את המשטרה.

משה סויסה: אז אפשר להשאיר את התפקיד הזה למשטרה.

רן כהן: אבל למשטרה אין מידע.

יצחק גלנטי: חסרה גם דעתו של העובד הסוציאלי.

רן כהן: הבעיה היא לא זאת.

רן כהן: הבעיה היא, האם המטופל יסכים שתהיה מצלמה במשך 24 שעות ביממה בביתו, כאשר הוא מתפשט, כאשר הוא מתרחץ וכו'.

יצחק גלנטי: זה לא במסגרת הצעת החוק הזו.

שרה מרום שלו: אפשר לחייב את בעלי הרישיונות, שיתקינו מצלמות לפני שהם מביאים את העובד.

יצחק גלנטי: זו יכולה להיות הצעה פרטית, ולא הצעת חוק.

משה פרץ: אני חבר בארגון הנכים.

משה פרץ: בשנת 2002 שהיתה הפגנת נכים, רן כהן פתח לפני את כל השערים.

משה פרץ: הוא אמר שאני בטיפול שלו.

משה פרץ: משנת 2002 הזמן עשה את שלו, עוברים מוועדה לוועדה, והמצב הבריאותי שלי הולך ומחמיר.

משה פרץ: כמו כדור תוקעים את האדם בתוך בונקר של 4 קירות.

משה פרץ: נכה כאדם מת.

משה פרץ: שום אדם לא רואה אותי כאזרח מהשורה שמגיע לו זכויות.

משה פרץ: משנת 2002 אני מתחנן לקבל את הזכויות שלי.

משה פרץ: אני פונה לרן כהן, לישראל שוורץ, על מנת לקבל עוד זר או מטפל.

משה פרץ: יש לי 150% נכות.

משה פרץ: אחרי 5 ועדות שעברתי, אמרו לי שאני כשיר.

משה פרץ: יש לי שתי פלטינות ברגל, ואמרו לי שאני כשיר.

משה פרץ: חוקר הגיע אלי הביתה.

יצחק גלנטי: ברור לי המצב הקשה שלך.

רן כהן: הבעיה שלו היא בעיה של השיכון.

רן כהן: ההזדקקות של משה היא לדירת נ"ר.

משה דודי פרץ: הבטיחו לי מענק של 200,000 דולר אחרי הכתבה שהיתה בערוץ 10 אצל דב גילהר.

יצחק גלנטי: הייתי שמח לו היית נרגע.

משה דודי פרץ: אחרי התאונה נפגעו מיתרי הקול שלי.

יצחק גלנטי: אני מגלה אמפתיה למצבך, אבל כעת אנו לא דנים בבעיה אישית אלא בבעיה הרבה יותר רחבה.

יצחק גלנטי: אני בטוח, שחה"כ רן כהן ייתן לך את מלא העזרה.

יצחק גלנטי: אנחנו ננסה להגיע לכלל פתרון גם של הבעיה האישית שלך.

קריאה: אני רציתי לומר שהחברות המביאות את העובדים לארץ, לא עוקבות אחרי האנשים האלה.

קריאה: מביאים בחורה ששוקלת 35 קילו לטפל באדם מבוגר, ולאחר מכן אין קשר בין החברה לבין אותו מטפל.

קריאה: צריך להתקין את המצלמות אצל אנשים מסוימים, כי המשפחות גם פחות בקשר איתם.

יצחק גלנטי: זה נושא להצעת חוק נפרדת.

יצחק גלנטי: זה רק רעיון שנציג ההסתדרות העלה.

יצחק גלנטי: אנחנו נקיים ישיבה נוספת בהקדם האפשרי.

יצחק גלנטי: אני מבקש ממשרד התמ"ת את אותם נתונים שחסרים לנו.

יצחק גלנטי: ייתכן ואנחנו נצליח לפתור עבורכם את הבעיה.

יצחק גלנטי: אם האוצר יתרום גם הוא את חלקו, זה יהיה טוב.

יצחק גלנטי: בשלב זה אני נאלץ לסיים את הישיבה.

יצחק גלנטי: תודה רבה, הישיבה נעולה.