ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 756, 2008-03-19 09:00

סטס מיסז'ניקוב: בוקר טוב.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו דנים בהצעת חוק ממשלתית, לפי בקשתה של יושבת-ראש הכנסת ובקשתו של שר השיכון.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו רוצים להגיע למצב שהיום במליאה, לפנים משורת הדין, כי בדרך כלל ביום רביעי לא דנים בהצעות חוק בקריאה שנייה שלישית, יושבת-ראש הכנסת אישרה להצביע היום בקריאה שנייה שלישית על שתי ההצעות, גם על הצעת החוק הממשלתית וגם על הצעת החוק שלנו.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו רוצים היום לדון בהצעת החוק הממשלתית כיוון שהצעת החוק שלנו, של חבר הכנסת ריבלין, שלי ושל ועדת הכספים נמצאת כבר במליאה.

יעקב ליצמן: למה זה מגיע להם?

סטס מיסז'ניקוב: אני לא רוצה להתווכח אם מגיע או לא.

סטס מיסז'ניקוב: יש הצעת חוק ממשלתית.

יעקב ליצמן: כאשר אנחנו הגשנו את הצעת החוק שלנו, נלחמו נגדנו.

יעקב ליצמן: למה זה מגיע להם שאנחנו נביא את הצעת החוק שלהם?

סטס מיסז'ניקוב: יש הצעת חוק ממשלתית בוועדת הכספים ואני רוצה להעביר גם אותה ולהצביע היום במליאה בקריאה שנייה ושלישית על הצעת החוק הממשלתית ועל הצעת החוק הפרטית שלנו.

יעקב ליצמן: למה מנכ"ל משרד השיכון לא כאן?

סטס מיסז'ניקוב: לא ביקשנו את השתתפותו.

סטס מיסז'ניקוב: למה אנחנו צריכים את המנכ"ל להצעת החוק?

יעקב ליצמן: יש לנו שאלות שאנחנו רוצים לשאול אותו.

ראובן ריבלין: אנחנו יכולים להעלות את שתי ההצעות לקריאה שנייה ושלישית.

ראובן ריבלין: אין מניעה, ובלבד שהן לא נוגדות אחת את השנייה.

סטס מיסז'ניקוב: נכון.

סטס מיסז'ניקוב: זה בדיוק מה שבאנו לעשות.

ראובן ריבלין: עם כל הכבוד לממשלה, אם הן לא נוגדות, אם היא רוצה, שתצטרף אלינו ונאמר שזאת הצעה ממשלתית והצעה שלך ושל כל ועדת הכספים.

ראובן ריבלין: אם יש כאן איזשהו דבר, הוא יכול להיות בבחינת איזשהו שינוי בחוק שלנו, אני רוצה לדעת למה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבטיח לך – כיוון שיחד אתך יזמתי את החוק הזה – שלא תהיה סתירה בין הצעת החוק הממשלתית לבין הצעת החוק שלנו.

ראובן ריבלין: אין לי בעיה, אבל השאלה אם סתירה בין החוק שלנו לחוק של הממשלה אלא יש כאן תוספת.

סטס מיסז'ניקוב: יש שם עוד כמה סעיפים שהחליטו לא למזג בתוך הצעת החוק שלנו אלא לרוץ בנפרד וזאת זכותם.

סטס מיסז'ניקוב: זאת לא סתירה.

סטס מיסז'ניקוב: יש סתירה בסעיף מסוים שאנחנו נפתור אותה או שלא נפתור אותה היום.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת ריבלין, אתה השתתפת בחייך בהרבה מאוד משאים ומתנים, למה להתחיל גבוה אם אפשר להתחיל בניחותא?

יעקב ליצמן: אני אומר לך את האמת.

יעקב ליצמן: פוליטיקה בדברים כאלה מקובלת וזה לא דבר חדש שנולד היום אבל לא יכול להיות מצב שנלחמים בנו.

יעקב ליצמן: זה מפריע לי.

יעקב ליצמן: מילא שהם נזכרו מאוחר ורוצים להביא, אני מכבד זאת כי זאת הפוליטיקה, אבל נלחמים בנו ומערימים עלינו קשיים רבים.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת ריבלין היה שר ועכשיו הוא חבר כנסת, ובקדנציה הבאה הוא שוב יהיה שר, והוא יודע שאנשים ברגע שהם הפכו לשרים, פשוט שוכחים שהם היו מחוקקים.

ראובן ריבלין: חבר הכנסת ליצמן לא יודע שלגישתם של הגויים אומרים שאם אתה לא יכול לנצח אותם, תצטרף אליהם.

סטס מיסז'ניקוב: בואו נתחיל לעבוד.

ציפי בירן: אנחנו רוצים להוסיף את ההגדרה של המונח מחיר דירה כך שיובהר שמחיר דירה כולל את כל הסכום שהקונה התחייב לשלם למוכר בחוזה המכר.

יעקב ליצמן: את מדברת רק על השינויים?

ציפי בירן: כן, על השינויים.

יעקב ליצמן: על איזה סעיף את מדברת?

ציפי בירן: על סעיף 1.

ציפי בירן: הבטוחות תהיינה על כל הסכום.

ראול סרוגו: בוקר טוב לכולם.

ראול סרוגו: הנושא של שכר טרחה של עורך הדין לדעתי גם עלה בישיבות הקודמות בהצעת החוק שלנו.

ראול סרוגו: היה כאן קונצנזוס מלא.

יעקב ליצמן: מה זה הצעת החוק שלנו?

ראול סרוגו: אני מרגיש חלק מהצעת החוק.

סטס מיסז'ניקוב: אני מודה לך על כך.

סטס מיסז'ניקוב: זה אומר שאכן עשינו ביחד עבודה נהדרת.

ראול סרוגו: יש הזדהות מוחלטת עם עבודת הוועדה.

ראול סרוגו: לא סתם נקבע עד היום ששכר הטרחה משולם ישירות על ידי הרוכש לעורך הדין.

ראול סרוגו: נקבע גם בפסיקה, למרות שעורך הדין כותב בגוף החוזה עצמו שהוא לא מייצג אותו לצורך החוזה, אבל יש לו אחריות כבדה ומלאה, לעורך הדין, כלפי הרוכש בעניין של רישום הזכויות, בעניין של הכנת הקרקע בכלל למצב שתהיה נגישה לבנייה, למשל בשלב מסירת החזקה כאשר בשלב מסירת החזקה עורך הדין משמש כנאמן של הבנק, הרוכש, הקבלן והדייר.

ראול סרוגו: הוא מקבל לידיו בשלב מסירת הדירה את מכתבי ההחרגה מהבנק, מקבל לידיו את הערבויות הבנקאיות, רושם הערות אזהרה ולאחר שהכל הושלם והדירה נמסרה לקונה, הוא מחזיר את הערבויות לבנק.

ראול סרוגו: התפקיד שלו הוא חשוב ביותר גם לאחר מכן, בעת רישום הזכויות בטאבו.

ראול סרוגו: עורך הדין מהווה גורם מאזן, הוא גורם חיצוני לקבלן שהוא מפקח עליו ומבקר אותו, ויש לו אחריות כלפי הרוכש.

ראול סרוגו: הוא גורם מאזן ולכן אם אנחנו נהפוך את עורך הדין לאחד שהוא כמו כל קבלן משנה, אנחנו משמיטים את העניין, משמיטים את הביקורת הנוספת שיש לעורך הדין שהתפקיד שלו הוא חשוב ביותר.

נתן לרר: אני יועץ משפטי של ההתאחדות אבל נתבקשתי גם על ידי יושב-ראש לשכת עורכי הדין להביא גם את דברה של לשכת עורכי-הדין מכיוון שאין כאן נציג אחר.

נתן לרר: נתבקשתי להביע התנגדות נחרצת.

נתן לרר: מחיר דירה, יש לו משמעות.

נתן לרר: אם אתה מכניס את הסכום הזה למחיר הדירה, יש לזה משמעות מעבר מכיוון שמחיר הדירה הוא המחיר שעומד להיות נשום במידה ודירה מגיעה לתשלום מס רכישה או לכל עניין ודבר.

נתן לרר: מחיר הדירה יכלול את שכר הטרחה כך שמחיר הדירה יעלה במקרה כזה.

ראובן ריבלין: הדרישה של משרד השיכון באה להגן על הקונה ובאמת תפקידו של החוק הזה להגן על הקונה בכל מהלכיו, אבל אנחנו לא יכולים להגיע לידי איזשהו מצב שבו כדי להשיג מטרה אחת, נפר עיקרון אחר.

ראובן ריבלין: גם כאשר עורך הדין בהצהרה הוא עורך דינו של המוכר, כך אפילו נאמר בחוזה, יש עליו חובות המחייבות אותו להגן על אותם דברים שהוא נאמן עליהם מטעם החוק, מטעם המחוקק, דבר שהוא לא יכול לסטות ממנו, שכן אם הוא עושה כך, הוא עובר לא רק עבירות משמעתיות אלא אפילו מעבר לכך.

ראובן ריבלין: לכן להפר את העיקרון ששכר טרחת עורך דין ניתן לגורם שהוא מפקח על כל המערכת, למרות שהוא עורך הדין של המוכר – וכבר בפסקי דין נקבע – זה דבר שמפר עיקרון שאנחנו צריכים לחשוב ואנחנו לא רוצים לתת יד.

שגית אפיק: לאיזה עוד סכומים התכוונתם חוץ משכר טרחה?

ציפי בירן: לרבות שכר טרחה.

נתן לרר: מס רכישה למשל, הוצאות פיתוח, תסריטים, תסריטים לרישום בתים משותפים.

נתן לרר: יש כל מיני סכומים שלא רשומים ולזה אתם התכוונתם.

יעקב ליצמן: האם אדוני מוכן לפקח או להגביל את גובה שכר הטרחה של עורך הדין?

יעקב ליצמן: אני מוכן לחשבו על מה שאומר חבר הכנסת ריבלין בתנאי שאני יודע שאתם מגבילים את גובה שכר הטרחה של עורך הדין.

ראובן ריבלין: זה תמיד מוגבל.

ראובן ריבלין: אתה בא ושואל כמה עולה הדירה.

ראובן ריבלין: אומרים לך שהיא עולה 100 אלף ועוד שכר טרחה.

ראובן ריבלין: אתה אומר שעם כל הכבוד, 100 אלף ועוד שכר טרחה זה דבר יפה, אבל שכר הטרחה הוא יותר מ-100 כי זה הופך ל-200 אלף.

ראובן ריבלין: אתה שואל כמה שכר הטרחה ואומרים לך אחוז או אחוז וחצי.

יעקב ליצמן: אם הוא בא ואומר שעד תקרה מסוימת מותר לקחת ולא יותר.

יעקב ליצמן: הוא אומר שמדובר באיקס אחוז – עוד מעט נראה כמה – אני מוכן להתפשר ולהוציא את זה.

יעקב ליצמן: אבל אם הוא לא אומר כמה אחוז הוא ייקח, זה משהו אחר.

נתן לרר: הוא אומר.

נתן לרר: זה כתוב שם.

נתן לרר: בחוזה כתוב במפורש כמה.

ראובן ריבלין: החיים יותר חזקים.

יעקב ליצמן: אני מבין מה שאתה אומר אבל אני שואל שאלה אחרת.

יעקב ליצמן: האם אתה מוכן לומר לוועדה סכום איקס ולומר שמעל זה לא יהיה שכר טרחת עורך דין?

נתן לרר: אני חושב שזה נושא בפני עצמו.

נתן לרר: זאת חליפה ליתום.

נתן לרר: יש כל מיני סוגי עבודות.

נתן לרר: יש עבודת עורך דין שמתחילה מ פרצלציה, יש עבודת עורך דין שעוסק רק במכירות וכולי.

נתן לרר: זה לא קשור לכאן.

סמדר אלחנני: אני רוצה לחדד את הדברים שאמרו קודמיי ולהעביר את זה לפסים אחרים.

סמדר אלחנני: במרומז נאמר כאן שעורך הדין שעושה את העסקה, כאילו מכסה את עצמו מפני שהוא מייצג שני צדדים.

סמדר אלחנני: חלק גדול מהבעיות של הקונים נובע מכך שאין להם את עורך הדין שלהם.

סמדר אלחנני: יש פה תמיד בעיות של עורך דין שמייצג שני צדדים.

סמדר אלחנני: לכן, לא רק שלא צריך לתת לזה יד בחקיקה הזאת אלא צריך למנוע את זה בכלל.

סמדר אלחנני: קבלן שעושה עסקאות ומוכר דירות, שיהיה לו עורך דין שיסדר את ענייניו והוא ישלם לו, אבל קונה הדירה לא יכול להיות מי שישתמש בשירותיו של עורך הדין שמייצג גם את הקבלן.

סמדר אלחנני: זה צריך להיות צדיק שלא נולד כזה, שלא יהיה לו ניגוד אינטרסים שיש בין לייצג קבלן גדול ועשיר לבין לייצג קונה.

ראול סרוגו: לא, זה להפך.

ראול סרוגו: את אומרת את זה מתוך הפרקטיקה או מתוך דעתך?

ראול סרוגו: מאות אלפי יחידות דיור מטופלות על ידי עורך דין.

ראובן ריבלין: מה זה שייך לייעוץ הכלכלי?

סמדר אלחנני: באים אלי אנשים.

סמדר אלחנני: בא אלי מישהו שעשה עסקה עם קבלן ואני שואלת אותו למה הוא עשה את זה כך.

סמדר אלחנני: באים אלי עובדי כנסת ומתייעצים אתי ואני שואלת אותם למה הם לא לקחו עורך דין משלהם.

נתן לרר: יש גם הנחיית אתיקה של הלשכה.

נתן לרר: עבודת עורך הדין כאן היא עבודה טכנית.

סמדר אלחנני: היא לא עבודה טכנית.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת ריבלין צודק בקטע הזה.

סמדר אלחנני: אחר כך זה בא לתקציב המדינה.

סמדר אלחנני: אחר כך באים לתקציב המדינה כדי לתת סיוע לקוני דירות שלא נעזרו בעורך דין.

ציפי בירן: אנחנו רוצים את ההגדרה הזאת לצורך הגנה על הרוכש.

ציפי בירן: כל סכום שהרוכש משלם, אנחנו רוצים שהוא יקבל בטוחה.

ציפי בירן: לכן הגדרנו את הסעיף הזה בצורה כזאת.

שגית אפיק: מהצד השני הוא גם משלם מסים.

ציפי בירן: זה בכל מקרה.

ציפי בירן: מס רכישה הוא משלם גם על שכר הטרחה.

ראול סרוגו: זה לא נכון שמשולם מס רכישה על שכר הטרחה.

קריאה: אם זה ייכנס, ישולם גם על זה מס רכישה.

ראול סרוגו: נכון להיום, לא משולם מס רכישה על שכר טרחת עורך דין.

שגית אפיק: גם לי לא ידוע שמשולם מס רכישה על זה.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יודע.

סטס מיסז'ניקוב: יש כאן אנשים שמבינים בזה הרבה יותר טוב ממני.

שגית אפיק: לאיזה תשלומים עוד התכוונתם חוץ מאשר שכר טרחת עורך דין?

ראול סרוגו: נתתי לך דוגמאות.

ציפי בירן: כל דבר שהרוכש משלם, הוא צריך לקבל על זה בטוחה.

ציפי בירן: אולי נוריד א "לרבות שכר טרחה".

נתן לרר: אפשר לכתוב "למעט".

ציפי בירן: אני חושבת שגם שכר טרחה צריך להיות כי אין לו בטוחה על זה.

נתן לרר: למה?

נתן לרר: עורך הדין מקבל את זה.

נתן לרר: פעם אחת עורך דין נאלץ להחזיר כספים כי הוא לא עשה את העבודה.

נתן לרר: היו דברים מעולם.

נתן לרר: להפך, זה יותר בטוח.

ציפי בירן: יש אנשים שמשלמים אלפי שקלים ואין להם בטוחה.

רוני נויבאור: הטענה של לשכת עורכי הדין, כפי שאני מבינה אותה, אומרת שכאשר יש פשיטת רגל, אותו קונה לא יכול לבוא ולתבוע בערבות שלו את הכספים האלה והוא יצטרך לפנות לעורך הדין בתקווה שעורך הדין עצמו לא פשט את הרגל ולתבוע את זה בנפרד ממנו, כי למעשה העסקה בוטלה.

רוני נויבאור: כמשרד המשפטים אני יכולה לומר שנתתי דעתי וכללי האתיקה המחייבים את עורכי הדין לפעול בדרכים מסוימות, אבל זאת לא השאלה.

רוני נויבאור: ממילא בדרך כלל הם מייצגים את הקבלן, כך שזאת לא השאלה אם אני אשלם לו ישירות או לא אשלם לו ישירות, האם כללי האתיקה יחייבו אותו יותר או פחות.

רוני נויבאור: כלומר, כללי האתיקה מחייבים כי הם כללי אתיקה לגבי ייצוג בעסקה כאשר אתה מייצג צד אחד אבל אתה צריך לעשות פעולות עבור הצד השני.

שגית אפיק: זאת אומרת, הרציונל שלכם לסעיף הזה הוא אך ורק הרצון להחיל את הבטוחות גם על שכר טרחת עורך דין.

רוני נויבאור: זאת המשמעות היחידה של החוק הזה.

שגית אפיק: יש בעיה כזאת בפרקטיקה?

נתן לרר: לא הייתה בעיה אחת כזאת.

נתן לרר: אפילו אחת לא הייתה.

שגית אפיק: שעורך הדין מסרב להחזיר במצב של פשיטת רגל של הקבלן.

ראול סרוגו: גם בחפציבה לא הייתה בעיה.

ציפי בירן: הרוכש, ברגע שיממש את הבטוחה, הוא צריך לרוץ.

ציפי בירן: הוא לא יודע, אולי עורך הדין בחוץ לארץ והוא צריך לרוץ אחריו.

ציפי בירן: בערובה הוא צריך לקבל את זה.

ראובן ריבלין: יש להבדיל בין הקבלנים לבין לשכת עורכי הדין.

ראובן ריבלין: הרצון של משרד השיכון להבטיח את כספו של הקונה הוא מבורך ומקובל גם על יושב-ראש ועדת הכספים, גם עלי ועל כל ועדת הכספים.

ראובן ריבלין: הדבר השני והעיקרון השני הוא שעורך דין רשאי להיות עורך הדין של המוכר – זה גם נכתב בחוזה והוא צריך גילוי ואמירה מפורשת שהוא עורך הדין של המוכר – וששכר הטרחה על העסקה בכל זאת חל על הרוכש, זה דבר שהתקבל ואומץ.

ראובן ריבלין: אני לא נכנס עכשיו לשאלה האם זה מוסרי או לא מוסרי, אבל זה אומץ וזה דבר קיים.

ראובן ריבלין: יכול היה המוכר לומר שהדירה לא עולה 100 אלף אלא 101.5 אלף שקלים.

ראובן ריבלין: אחוז וחצי.

ראובן ריבלין: יכול היה לומר כך.

ראובן ריבלין: דרך אגב, מבחינת המסים אין שום שוני.

ראובן ריבלין: במס הכנסה יש שוני כי עורך הדין נותן קבלה ישירה לקונה.

סמדר אלחנני: הוא עשה את עבודתו ומגיע לו שכר.

ראובן ריבלין: אי אפשר לפצל.

ראובן ריבלין: החיים יותר חזקים מאתנו.

ראובן ריבלין: הפרקטיקה היום אומרת בצורה מפורשת שהמצב הזה מבחינת הרכב התשלומים שמשלם הקונה, הוא מוגן לחלוטין.

ראובן ריבלין: אם לא מוגנת הדירה, הקבלן לא בונה את הדירה מהכסף שקיבל עורך הדין, כל חוק המכר מכוון על מנת שהעסקה תבוצע, הדירה תושלם ותועבר.

ראובן ריבלין: יש חובות כל כך גדולים על עורך הדין מכוח חוק לשכת עורכי הדין שאין שום צורך באיזשהו דבר נוסף אלא אם כן אתם חושבים אחרת.

שגית אפיק: תשלומים שאנחנו מדברים עליהם הם תשלומים שמשתלמים באופן ישיר למי שעשה את העבודה?

ראובן ריבלין: ודאי שלא.

ראובן ריבלין: הכל הולך ישר לעורך הדין.

ראובן ריבלין: את שכר הטרחה של עורך הדין משלם הקונה לעורך הדין ולא לקבלן.

ראובן ריבלין: זה כאילו אתם רוצים שעורך הדין ייתן ערבות חוק מכר שהוא יקיים את מחויבויותיו על פי השליחות שלו.

ראובן ריבלין: זה דבר שהוא פשוט לא הגיוני.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו יכולים לכתוב בסעיף הזה "למעט שכר טרחה"?

ציפי בירן: זה הרע במיעוטו.

ראובן ריבלין: הם כתבו לרבות שכר טרחה.

סטס מיסז'ניקוב: אני אומר למעט שכר טרחה.

ראובן ריבלין: אם לא תכתוב לרבות שכר טרחה, שכר טרחה לא יחול.

שגית אפיק: השאלה אם בכלל צריך את זה.

ראול סרוגו: חייבים לכתוב "למעט".

ראובן ריבלין: תורידו את "לרבות שכר טרחה".

ראובן ריבלין: הוא לא שילם למוכר.

ראול סרוגו: אבל לא כתוב למוכר.

ראובן ריבלין: הוא לא שילם למוכר את שכר הטרחה.

ראובן ריבלין: למוכר.

סטס מיסז'ניקוב: למוכר.

סטס מיסז'ניקוב: סיכמנו.

ראובן ריבלין: אם תמחר את "לרבות שכר טרחה" – אין לי בעיה.

ציפי בירן: הסעיף השני הוא 10 במקום 15.

ציפי בירן: אנחנו מסכימים ל-7 שבהצעה.

שגית אפיק: הסעיף הזה יורד.

ראובן ריבלין: אין בעיה.

ציפי בירן: הסעיף הבא הוא הסעיף של הרחבת העילות בהן רוכש הדירה יוכל להיפרע מן הבטוחות שנתן לו המוכר לממשם.

ציפי בירן: בהצעה שלכם הכנסתם את הסעיף שהוא יוכל לממש את זה כאשר יש מניעה מוחלטת למסור את החזקה בדירה.

ציפי בירן: מניעה מוחלטת, הפרשנות של זה היא לא חד משמעית.

ציפי בירן: הוא יכול לחכות שנה-שנתיים-שלוש או חמש שנים, עד סוף ימיו.

ציפי בירן: אנחנו מבקשים להכניס את הסעיף שאם הרוכש לא קיבל את הדירה שמונה חודשים לאחר המועד האחרון שכתוב בחוזה, אז הוא יוכל לממש את הבטוחה.

ציפי בירן: בשעתו הייתה ועדה ששר המשפטים מינה, זה היה לפני הרבה מאוד שנים ואז גם היה הסיפור של התמוטטות ענף הבנייה עת היו הרבה מאוד פשיטות רגל, וזה היה הסעיף שהומלץ להכניס לחוק.

שגית אפיק: זאת מניעה מוחלטת.

ציפי בירן: זאת לא מניעה מוחלטת, לא.

ציפי בירן: בתקופה הזאת הרוכש משלם גם משכנתא וגם שכר דירה.

ציפי בירן: אם הוא צריך לעבור מדירה לדירה כי אין לו את הביטחון שהוא יישאר באותה דירה, יש לו גם הוצאות נלוות של הובלות וכולי, והשאלה היא עד מתי הוא יחכה.

ציפי בירן: חייבים לקבוע מועד שזה באמת המועד שלאחר מכן הוא יכול לממש את הבטוחה.

ראול סרוגו: הסעיף הזה בא לברך ויצא מקלל.

ראול סרוגו: יש כאן התערבות של המחוקק בחוזה בין קונה מרצון למוכר ברצון.

ראול סרוגו: הנושא של איחוד במסירה הוא חלק מתנאי ההסכם וברוב החוזים של המוכרים רשום בצורה מפורשת המנגנון של מה קורה כאשר מאחרים.

ראול סרוגו: משולם שכר דירה לתקופה מסוימת ומעבר לזה, זה הפרת הסכם.

ראול סרוגו: זה יגרום ליזמים ולקבלנים, אם החוק הזה יעבור, לקבוע מועד מסירת דירה שהוא הרבה יותר מאוחר ממה שהוא אמור להיות.

ראול סרוגו: אנחנו הרי נגן על עצמנו כאן.

ראול סרוגו: לא יכול להיות מצב שההסכם יבוטל בגלל איחור ויוחזרו כל הכספים.

ראול סרוגו: יש כאן אי ודאות מוחלטת וזה גורם לאנרכיה, לבלבול ולאי-ודאות.

ראול סרוגו: זה יגרום לכך שמשך הבנייה יתארך והוא יתארך משמעותית, דבר שאומר חוסר התייעלות במשק.

ראול סרוגו: זה דבר שהוא בלתי סביר והוא מגדיל את החשיפה של הדייר, כי ככל שהזמן ארוך יותר למסירת הדירה, הסיכון שלו גדול יותר.

ראול סרוגו: לכן אין פה שום הגיון.

שגית אפיק: אני נוטה להסכים אתכם.

שגית אפיק: אני חושבת ששמונה חודשים זה טיפה טכני וזה לא מבחן מהותי אלא מבחן שאנחנו כמחוקקים קובעים אותו, אבל בשטח, בין מוכר לקונה, שיש להם את חופש החוזים לקבוע דברים אחרים, לקבל פיצוי עבור הפרה כזאת או אחרת, אני לא בטוחה שזה המבחן הנכון.

ראובן ריבלין: אדם בא לקונה ושואל אותו אם הוא רוצה שיש מכרכור או שיש מברבור.

ראובן ריבלין: שואל הקונה איזה שיש יש לו כי הוא רוצה שיש מברבור.

ראובן ריבלין: אומר לו המוכר שיש לו שיש מכרכור ואם הקונה רוצה שיש מברבור, הוא יצטרך לחכות עוד חמישה חודשים.

ראובן ריבלין: החיים יותר חזקים מכולנו.

ראובן ריבלין: אתם רוצים להכניס את כולם לסד בלתי הגיוני.

ראובן ריבלין: אני לא יודע אם אתם רוצים בכלל לעשות חוק מכר.

ציפי בירן: היום הקבלנים מקבלים את רוב הכסף ואם לא יעבור הסעיף הזה יהיו מקרים בפני בית המשפט ולא יוכלו לממש את הערבות.

ציפי בירן: החידוש הוא שמרחיבים את העילות.

ציפי בירן: אם זה לא יתקבל, לדעתי תהיה בעיה חמורה.

שגית אפיק: זה המצב היום.

ציפי בירן: היום אין.

ציפי בירן: אם מפסיקים את הבנייה, אי אפשר לממש.

ראובן ריבלין: מה שקרה היה באשמת המחוקק ובאשמת הממשלה שלא עשו סעיף כזה כל הזמן.

ראובן ריבלין: עד היום זה לא היה, אבל עכשיו פתאום אתם מגלים איזשהו דבר שבלעדיו אין.

ראובן ריבלין: יכול להיות שעשינו כאן איזשהו דבר שהמדינה תשלם מאות מיליונים.

סטס מיסז'ניקוב: זאת לא בושה לגלות טעויות ולתקן אותן.

ראובן ריבלין: השאלה היא שאלה משפטית, מהי מניעה מוחלטת.

שגית אפיק: אני לא בטוחה שלא צריך להשאיר את השאלה הזאת דווקא לבתי המשפט.

שגית אפיק: אני לא בטוחה שצריך לאמץ מבחן.

ראובן ריבלין: כל נוסח שאת תסכימי עליו, אנחנו נסכים.

אסנת טננבאום: השיטה של הליווי הפיננסי מתבססת על הערכה מראש של אפשרות הבנק להשלים את הבנייה.

אסנת טננבאום: אם יקבעו בערבות המכר שניתן יהיה לחלט אותה סתם ככה במהלך הפרוייקט, כל הניתוח של הבנק לגבי אפשרות השלמת הבנייה ייכשל ולא יהיה שווה לבנק להיכנס לליווי פיננסי בתנאים כאלה.

אסנת טננבאום: הבנק יצטרך מראש לקחת עוד יותר הון עצמי ולעבוד בשיטה של אובליגו וביטחונות.

אסנת טננבאום: אני חושבת שאנחנו רוצים דווקא שבנקים יעשו ליווי פיננסי והדוגמה של חפציבה, אגב, מדגימה היטב למה היה יותר כדאי לרוכשים.

אסנת טננבאום: הרוכשים של חפציבה, אם תציע להם היום, לקבל את כל כספם בחזרה כאילו הוצאה להם ערבות מכר, הם לא רוצים את זה כי הם רוצים שישלימו להם את הפרוייקט.

ראובן ריבלין: כי הדירה שווה היום יותר.

אסנת טננבאום: אני חושבת שעילה כזאת תיצור מצבים אופורטוניסטים של רוכשי דירות שירצו לחלט את הערבות כאשר לא ישתלם להם.

אסנת טננבאום: עובדה שהאנשים של חפציבה, אף אחד מהם לא רוצה כסף בחזרה אלא כולם רוצים דירה.

אסנת טננבאום: אם המצב היה הפוך והבנק היה רוצה להשלים את הפרוייקט, כולם היו באים ודורשים את הערבויות, ואז איך הבנק היה משלים את הפרוייקט?

ציפי בירן: אותו הדבר הוא בהקפאה.

ציפי בירן: מה שאת אומרת עכשיו מתאים גם להקפאה.

אסנת טננבאום: אני אומרת שנניח לבית המשפט לשקול.

אסנת טננבאום: הנושא של מניעה מוחלטת בהחלט נותן שיקול דעת רחב לבית המשפט להחליט באיזה מצבים אמנם הייתה מניעה מוחלטת ובאיזה מצבים לא.

אסנת טננבאום: יש פסק דין של השופטת אלשיך.

ראובן ריבלין: הוא יכול להחליט אחרי חודש אם למשל הקבלן נסע לחוץ לארץ והשאיר את אשתו עגונה.

ראובן ריבלין: הוא יכול להחליט אחרי חודש.

ראובן ריבלין: הוא יכול להחליט שאם למשל הרוכשים שרכשו את הדירה, שהם רק 50 אחוזים מהקיבולת של הבניין, יחד עם הקבלן רוצים להגיש תוכנית בניין ערים לשינוי התב"ע וזה ייקח שלוש-ארבע שנים.

ראובן ריבלין: זאת אומרת, יכול להיות שתהיה הסכמה.

ראובן ריבלין: החוק צריך להיות כזה שמאפשר לצדדים להגיע להבנה.

ראובן ריבלין: את קובעת זמן שהוא נוקשה שאין להתפשר עליו, כי אם אפשר להתפשר עליו, כל חוזה שייכתב, ינוסח כך שלא תיחשב הפרה אם האדם ידחה את זה לצורך זה וזה.

ראובן ריבלין: יתחילו החוזים לומר מה הוא יכול לעשות ומה אסור לו לעשות.

ראובן ריבלין: זאת אומרת, אם ההנחיה היא שאין להתפשר עליה, יכולים להיווצר כאן דברים שהם בחיים היום יומיים בלתי מתקבלים על הדעת.

ראובן ריבלין: אני במקום קבלן, כאשר ערך הדירה שאני מכרתי עלה פי שניים, אני עוצר ואומר לך לקחת את חוק המכר, ללכת לבנק, גם אני אבוא לבנק ואומר לו שאנחנו יכולים להרוויח הרבה יותר וכי הבנק גם יקבל עמלה יותר גבוהה, ולהתחיל לעשות כאן דברים שהם לא מתקבלים על הדעת.

ציפי בירן: אפשר להגביל את זה באיזשהו זמן.

ראובן ריבלין: מה זה להגביל זמן?

ראובן ריבלין: אני מבקש להפנות את תשומת לבכם לספר דיני החוזים של כבוד נשיא בית המשפט העליון שמגר.

ראובן ריבלין: אנחנו רוצים לראות בחוזים את חופש ההתקשרות בין אנשים.

ראובן ריבלין: אני ער לכך שאנחנו צריכים את חוק המכר כי ההתקשרות בין רוכש דירה לבין קבלן היא התקשרות של בין אנשים שווים.

ראובן ריבלין: אני מסכים שצריך להטיל מגבלות רבות ולאסור באיסורים מפורשים על הקבלן לנצל את מצבו העדיף על רוכש הדירה.

ראובן ריבלין: לשם כך באנו והגשנו את ההצעה הזאת.

ראובן ריבלין: היום בהזדמנות זאת אתם רוצים לשנות את דיני החוזים בכל מה שקשור לחוק מכר וזה אומר לשנות קונספציה.

ראובן ריבלין: בהזדמנות זאת שאנחנו רוצים להעביר את החוק, אין לי בכלל בעיה שהחוק שאנחנו בשום שכל ודעת, באמת בבחינת סוף מעשה במחשבה תחילה שהכנו כאן מתוך ראיית כל הבעיות, מתוך ידיעה שאי אפשר לפתור את הכל אבל צריך ליצור מצב בו לא יהיו כשלים, עשינו חוק יפה.

ראובן ריבלין: הממשלה רוצה לדחות אותו?

ראובן ריבלין: אני באמת מצדיע ליושב-ראש הוועדה.

ראובן ריבלין: אני אומר לכם שאני כאיש אופוזיציה הגשתי הצעת חוק שהיא לא פוליטית לחלוטין, שתבוא הממשלה ותדחה את זה.

ראובן ריבלין: אני אומר לממשלה שאנחנו עושים חוק מעולה.

ראובן ריבלין: דרך אגב, אני צריך לגלות לכם שאפילו אני לא ניסחתי אותו אלא שגית אפיק ניסחה אותו יחד עם הראל.

ראובן ריבלין: הם ניסחו את החוק יחד עם העוזר של יושב-ראש הוועדה.

סטס מיסז'ניקוב: ועם כל הגורמים המעורבים במשק, כולל הבנקים, כולל הקבלנים וכולי.

ראובן ריבלין: אתם לא רוצים את החוק שלנו?

ראובן ריבלין: תבואו לקואליציה ותאמרו לה לא להצביע.

ציפי בירן: הסעיף הזה הוא בעצם סעיף שסותר את ההצעה שלנו.

ראובן ריבלין: הוא בניגוד לרוח החוק שלנו.

שגית אפיק: אלה שני מבחנים שונים לחלוטין.

שגית אפיק: אני לא יודעת מבחינה פרוצדורלית אם נצליח.

שגית אפיק: גם אם נגיע לסוג של הסכמה.

ראובן ריבלין: נכנס אסיפת עיתונאים.

סטס מיסז'ניקוב: עזוב.

רוני נויבאור: הסעיף הזה, אני דווקא לא רואה בו סתירה אלא הוא פשוט הרחבה.

רוני נויבאור: מניעה מוחלטת, כאשר אתה אומר מניעה מוחלטת, סעיפים שקבועים היום בחוק המכר (דירות), אלה סעיפים של עיקול, סעיפים שאומרים שהחוזה לא יוכל להתממש.

רוני נויבאור: מניעה מוחלטת זה מבחן יותר רחב אבל בעצם זאת אותה משמעות.

ראובן ריבלין: את קובעת זמן.

רוני נויבאור: אני לא מתווכחת אלא אני אומרת שהסעיף הזה מוסיף ולא גורע ממה שנאמר בהצעת החוק הפרטית.

רוני נויבאור: אפשר להחליט שלא רוצים אותו ואפשר להחליט שרוצים אותו, אבל מבחינת סתירה, אין כאן סתירה.

סטס מיסז'ניקוב: אני עדיין מבקש מהיועצת המשפטית של משרד השיכון ללכת לפי המתווה שלנו ולוותר על הסעיף הזה וזאת כדי שנוכל להתקדם ולאשר את הצעת החוק של הממשלה.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שהמתווה שלנו פותר את הבעיה ולא צריך לעשות כאן את ההרחבה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: בסופו של דבר אנחנו רוצים לאשר את הצעת החוק הממשלתית.

ראובן ריבלין: הרצון הכנה של הממשלה להגן על הרוכשים, יכול להביא לתופעה הפוכה.

ציפי בירן: הימנעות מוחלטת, ברגע שזה לא סגור, זה פתוח, תהיה פרשנות מאוד רחבה.

ציפי בירן: צריך להגביל את זה באיזשהו פרק זמן שלא יהיה חמש ושש שנים.

ציפי בירן: תגבילו את זה בזמן.

ראובן ריבלין: אני מוכן לכתוב פרזומציה.

ראובן ריבלין: הרבה מהכשלים שקיימים במדינה בכל המערכת החוקית היא בגלל שמשרד המשפטים הוא לא ברמה מקצועית.

סטס מיסז'ניקוב: אחר כך תסדירו את העניין הזה.

ראובן ריבלין: המשרד לא מעורה בחיי הציבור.

שי חרמש: תאמר שהם מנותקים.

ראובן ריבלין: מנותקים לחלוטין.

סטס מיסז'ניקוב: כיושב-ראש הוועדה שרוצה לאשר את הצעת החוק הממשלתית, הסעיף הזה הוא קונטרברסיאלי, הוא בא בניגוד לסעיף שלנו שנמצא במליאה, ואני מבקש לוותר עליו כי הוא לא תורם הרבה ועלול ליצור כאן דרמה ולמנוע מאתנו לחוקק את החוק.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש לוותר עליו.

ציפי בירן: אם אתם יכולים בהצעה שלכם לגדר את זה באיזשהו זמן.

סטס מיסז'ניקוב: איך אנחנו יכולים לעשות את זה אם ההצעה שלנו כבר נמצאת במליאה?

סטס מיסז'ניקוב: זה תהליך של משיכה, רביזיה וכך הלאה.

ציפי בירן: דרך הסתייגות.

שגית אפיק: איזה זמן היית מציעה?

שגית אפיק: שמונה חודשים?

שגית אפיק: לפי מה קבעתם את הזמן הזה?

ציפי בירן: שנה-שנה וחצי.

שגית אפיק: לומר שיראו באי מסירת הדירה לאחר שנתיים מניעה מוחלטת.

ציפי בירן: כן.

ראול סרוגו: ואם זה יקרה אחרי חודש, תחכו שנה וחצי?

ראובן ריבלין: לכן אמרתי פרזומציה.

אסנת טננבאום: אני מזכירה לכם את פסק דין קליינברגר, שם נתנו לחלט ערבות הרבה לפני שהגיע המועד לחילוט הערבות.

ציפי בירן: אז מה הפחד?

אסנת טננבאום: כי זה יחבל בליווי הפיננסי.

ציפי בירן: זה לא יחבל.

אסנת טננבאום: תוסיפי שחילוט בגלל עילה כזאת לא יתאפשר אם יתברר שמחיר הדירה ירד לעומת המחיר החוזי.

ראובן ריבלין: אולי הקונה רוצה לרדת מהארץ ולא יודע איך לצאת מהעסק ולכן הוא אומר שהוא רוצה לשנות?

ראובן ריבלין: אני יכול לתת לכם עוד אלף דברים שמשרד המשפטים לא חשב עליהם.

אסנת טננבאום: יש כל כך הרבה מצבים עמומים בדבר הזה.

אסנת טננבאום: אני מזכירה לכם שמדובר בעילה עצמאית של המניעה המוחלטת שלא מותנית בחדלות פירעון.

אסנת טננבאום: אין שום בעיה שבית המשפט יחליט בעניין הזה ושהקבלן יחזיר את הכסף.

סטס מיסז'ניקוב: ציפי, תוותרו על הסעיף הזה.

ציפי בירן: אני לא יכולה לוותר על הסעיף הזה.

ציפי בירן: אני שוב חוזרת על דברי, אם אפשר לגדר את זה בפרק זמן מסוים, עד שנתיים, אלא אם כן הוכח שקודם לכן הייתה הימנעות מוחלטת.

ראובן ריבלין: לגדר את זה בשנתיים.

ראובן ריבלין: האם כאשר אני יודע שיש מניעה מוחלטת צריך לחכות שנתיים?

רוני נויבאור: אלה חלופות.

רוני נויבאור: חלופה אחת היא מניעה מוחלטת ורק כאשר יש מניעה מוחלטת אפשר לממש.

רוני נויבאור: אם עברה תקופה שנראית לא סבירה, היא מעידה על כך שזה עומד לקרות.

ראובן ריבלין: אני אסביר לך איפה את טועה טעות קשה ברמת ההגיון המשפטי.

ראובן ריבלין: בחלופה הראשונה יש בית משפט שיבוא ויקבע והוא יקבע בהתאם לנסיבות כי כל דבר, למרות החוקתיות, נדון לפי נסיבותיו ולפעמים זה טוב ולפעמים זה רע אבל לכן יש לנו את כל מערכת המשפט.

ראובן ריבלין: כאשר את באה וקובעת דבר נוקשה, אין כבר דבר שיכולים לומר שאנחנו הסכמנו עליו וזה טוב לנו.

ראובן ריבלין: חופש ההתקשרות נפגם כי את קבעת איזשהו מחסום שלפעמים הוא נוגד את הרצון של הצדדים.

רוני נויבאור: בזה אתה יכול להשתמש בכל חוקי הגנת הצרכן שם כתוב שמותר להתנות על החוק לטובת הצרכנים.

ראובן ריבלין: למה את רוצה לשלוח אנשים כל רגע לחוק הגנת הצרכן?

ראובן ריבלין: יש לנו כאן חוק שהוא שונה.

רוני נויבאור: אתה יכול לכתוב במפורש שאם מוסכם בין הצדדים.

קריאה: זה כבר לא חוק.

קריאה: את כותבת חוזה.

קריאה: חוק צריך להיות ברור.

ראובן ריבלין: החוק שלנו פי אלף יותר טוב.

ראובן ריבלין: יכול להיות שהיינו נותנים הנחה משפטית ואומרים שבהתקיים התנאי הזה, חובת ההוכחה עליהם שאין כאן מניעה.

ראובן ריבלין: אני אומר לכם שזה גם כתוב בדיני החוזים ולא צריך את זה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מתקדמים.

ציפי בירן: בסעיף 2(א) לחוק העיקרי נקבע כי ניתן להחליף בטוחה כספית לבטוחה קרקעית ובלבד שהושלמה הבנייה ונמסרה החזקה בדירה לקונה והכל אם לא הותנה על דרך אחרת בחוזה המכר.

ציפי בירן: הוראה זו אינה ברורה דיה, בעיקר המלים "דרך אחרת".

ציפי בירן: לכן אנחנו מציעים לשנות את ההוראה האמורה לברורה יותר ולכתוב "כך שייקבע, והכל אם לא נקבע בחוזה המכר שהמוכר אינו רשאי".

שגית אפיק: אין בעיה.

סטס מיסז'ניקוב: בסדר.

סטס מיסז'ניקוב: אין בעיה.

ציפי בירן: בסעיף 3 לחוק העיקרי, הפיכת ההוראה להוראה הקוגנטית, במקום "לא יהיה חייב בתשלומים" ייקבע ש"לא יקבל מוכר מקונה תשלומי כספים על חשבון מחיר הדירה בשיעורים העולים על אלה שנקבעו בתקנות".

שגית אפיק: זה לא נמצא היום בסעיף העונשין?

ציפי בירן: הסעיף הזה לא מוגדר כעבירה.

שגית אפיק: יש שיעורים שקבעתם בתקנות?

ציפי בירן: כן.

סטס מיסז'ניקוב: בסדר.

ציפי בירן: לסעיף העונשין.

ציפי בירן: 6(1) כי 6(2) יורד.

ראול סרוגו: לסעיף 7.

ראול סרוגו: אנחנו מברכים על הסעיף הזה.

ראול סרוגו: במצב היום רוכשי הדירות מהווים בני ערובה עבור רשות המסים בגין תשלום המסים.

ראול סרוגו: אני מציע גם להרחיב את זה.

ראול סרוגו: זאת אומרת, החבות במס לא תהווה תנאי או עילה לעיכוב רישום הזכויות של הקונה בטאבו.

ראול סרוגו: זאת אומרת, רישום בטאבו לא יהיה תלוי בחבות המס של המוכר.

ראול סרוגו: זה צעד קטן אבל חשוב מאוד לעשות אותו.

ראול סרוגו: להוסיף כאן סעיף שאומר שהחבות במס לא תעכב או לא תמנע את רישום הזכויות בטאבו על שם הקונה.

ציפי בירן: לא נוכל לקבל את זה.

רוני נויבאור: אדוני מדבר על מקרים של פשיטת רגל?

ראול סרוגו: לא.

רוני נויבאור: החוק נועד למקרים של פשיטת רגל.

רוני נויבאור: האמירה שלנו אומרת שאם יש פשיטת רגל, יש שיעבוד ראשון היום למדינה על כל המקרקעין לצורך המסים.

שגית אפיק: היו בוועדה דיונים בנושא רישום.

ראול סרוגו: משרד השיכון יודע, ולאחרונה הוא ערך בדיקה, שיש מאות אלפי דירות במדינת ישראל.

ראובן ריבלין: בהזדמנות הזאת אתם רוצים לתפוס טרמפ עלינו או על הממשלה?

סטס מיסז'ניקוב: ראול, ההצעה שלך לא התקבלה על ידי משרד השיכון.

ראובן ריבלין: אנחנו צריכים לשאף להעביר את החוק שעמלנו עליו במחשבה תחילה ונתנו לכל הגורמים את האפשרות לדבר והגענו לאיזשהו דבר שנותן לנו פתח.

ראובן ריבלין: אחר כך רוצה הממשלה להרחיב, היא רואה דברים שצריך יותר, אין בעיה.

ראובן ריבלין: אני מוכן לנדב את שמי כיוזם החוק ולומר שהחוק נעשה על ידי משרד השיכון ולא על ידי.

ראובן ריבלין: הנה, אני מוותר על שמי.

ראובן ריבלין: פרסטיז'ות לא משחקות כאן.

ראובן ריבלין: להביא עניינים עקרוניים שהם חובקי עולם, שהם ברמה חוקתית, אני אומר לך גברתי במשרד המשפטים שחופש ההתקשרות הוא דבר שהוא ברמה חוקתית.

ראובן ריבלין: אתם רוצים בחוק כזה לעשות דבר שהוא נוגד את כל המערכת – חוק לשכת עורכי הדין ואת מי מייצג עורך הדין ומה החובות בחלות עליו.

ראובן ריבלין: אתם רוצים להביא הוראות בהן אתם מגבילים את חופש ההתקשרות.

ראובן ריבלין: אתם גם יוצרים אנדרלמוסיה בחופש ההתקשרות מבחינה זאת שאתם מאפשרים שימוש לרעה של אי חופש ההתקשרות בנושא מסוים שיכול יהיה להביא למצב שבו ההתדיינות תהיה אם נוצר מצב כזה.

סטס מיסז'ניקוב: ציפי, אנחנו לפני הצבעה.

סטס מיסז'ניקוב: אם נצביע עכשיו, שתי הצעות החוק עולות היום למליאה ויש בשורה לכל השוק.

סטס מיסז'ניקוב: כולם מסכימים על שתי הצעות החוק ועכשיו זה תלוי בך.

ציפי בירן: איך עושים איזשהו מאמץ בחוק שלכם?

סטס מיסז'ניקוב: לאורך כל הדרך אנחנו הלכנו לקראת הצעת החוק הממשלתית של משרד השיכון.

סטס מיסז'ניקוב: התבקשנו לשנות היום את סדר היום ולהכניס את הנושא לדיון, וכך עשינו.

סטס מיסז'ניקוב: התבקשנו לעשות כאן תיקונים, עשינו אותם.

סטס מיסז'ניקוב: הכל מאושר חוץ מהסעיף הזה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש להתפשר אתנו ולהצביע.

יעקב ליצמן: אם היא לא מסכימה, תגייס רוב.

סטס מיסז'ניקוב: אין אם היא לא מסכימה.

סטס מיסז'ניקוב: אני פונה עכשיו ליועצת המשפטית בבקשה להעביר היום הצעת חוק ממשלתית ולהביא בשורה.

סטס מיסז'ניקוב: את מסכימה?

ציפי בירן: כן.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: אני באמת מודה לך.

ראובן ריבלין: במגבלות שקבענו.

ציפי בירן: התחילה שלכם יחד עם התחילה שלנו?

ציפי בירן: שישה חודשים מיום הפרסום?

ראובן ריבלין: בסדר גמור.

שגית אפיק: אני חוזרת ואומרת על מה אתם מצביעים.

שגית אפיק: סעיף 2 כולו יורד.

שגית אפיק: סעיף 6(2) יורד.

שגית אפיק: סעיף 8 יהיה שישה חודשים מיום הפרסום.

ראובן ריבלין: בסדר גמור.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד אישור הצעת החוק הממשלתית?

סטס מיסז'ניקוב: אושר פה אחד

ראול סרוגו: בשמי ובשם התאחדות הקבלנים אני רוצה לברך את כל העוסקים במלאכה על חוק המכר על תיקוניו השונים.

ראול סרוגו: הראייה היא ראייה ממלכתית.

ראול סרוגו: אני חושב שעשיתם כאן דבר גדול.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.