הוועדה המשותפת לוועדת הכספים ולוועדת העבודה לדיון בפרק י"ט בנושא העובדים הזרים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 1, 2008-03-25 10:00

שי חרמש: אני פותח את הישיבה המשותפת של ועדת הכספים וועדת העבודה, הרווחה והבריאות בנושא פרק י"ט (עובדים זרים) מתוך הצעת חוק ההסדרים במשק המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2008), התשס"ח-2007.

רן כהן: הרעיון ברור.

רן כהן: השאלה מה ההגיון.

שי חרמש: אני כבר אומר לך שכמו שאתה מכיר את חברי הכנסת הנוכחים, תצטרך לעבוד קשה.

רביב סובל: בוקר טוב.

רביב סובל: בתקציב 2007 התקבלה החלטת ממשלה שהחל משנת 2009 לא יהיו עובדים זרים בתעשייה למעט מומחים.

רביב סובל: במהלך שנת 2007 הייתה התדיינות והידברות בין התאחדות התעשיינים לבין משרד האוצר ומשרד התעשייה בנוגע להחלטת הממשלה על מנת להגיע למודל מוסכם בסוגיה הזאת של ביטול עבודת העובדים הזרים בתעשייה למעט עובדים מומחים.

רביב סובל: אחת הבקשות של התעשיינים הייתה לפתוח את הערוץ הזה שתיקון החקיקה הזה עוסק בו למסלול עם הגדרה של עובדים זרים מומחים, עובדים שהשכר שלהם הוא פעמיים השכר הממוצע.

רביב סובל: בקשת התעשיינים הייתה לאפשר גם מסלול לעובדים מומחים שהשכר שלהם הוא יותר נמוך אבל הם טענו שהערך הכלכלי של התרומה של העובדים האלה למפעלים הוא מאוד גבוה ולכן הם יהיו מוכנים לשלם אגרה שהגובה שלה הוא הפער שבין פעמיים השכר הממוצע לבין השכר שבכל זאת יקבל העובד.

שי חרמש: אתם קבעתם כאן כבר מכפלה.

רביב סובל: לצד תיקון החקיקה הזה יש כמובן גם החלטת ממשלה שבאה ואומרת שהשכר שהמעסיק יהיה מחויב לשלם לעובד יהיה הפער שבין פעמיים ממוצע פחות האגרה חלקי 12.

רביב סובל: קרי, עדיין העלות של פעמיים שכר ממוצע למעסיק נשמרת אלא שהיא מתחלקת, במקום שאלה עובדים ששכרם הוא פעמיים שכר ממוצע, אלה עובדים ששכרם הוא בערך שכר ממוצע אבל יש אגרה בגובה שהוא בערך השכר הממוצע כפול 12.

חזקיה ישראל: כאן כתוב כפול 15.

קריאה: השכר הממוצע לפי חוק הביטוח הלאומי.

רביב סובל: זה המתווה שנקבע בהסכמה עם התאחדות התעשיינים וזה כמובן משולב בהגדלה משמעותית של ההכשרה של כוח אדם לתעשייה בהיקף של 40 מיליון שקלים נוספים.

שי חרמש: כל שנה?

רביב סובל: כן.

רביב סובל: על מנת להבטיח שגם לתעשייה יהיה כוח אדם ישראלי מיומן וטוב.

שי חרמש: למה היית צריך את הסיפא?

שי חרמש: אתם ניהלתם משא ומתן עם התעשיינים וכאן בסיפא כבר כתוב ששר האוצר, בהסכמת ועדת הכספים, רשאי לקבוע את זה לענפים נוספים.

שי חרמש: למה להכניס את זה לחוק?

שי חרמש: כאשר נקבע סעיפים נוספים, נדון.

רביב סובל: נכון.

רביב סובל: צריך לעשות זאת באישור ועדת הכספים.

שי חרמש: אבל למה להכניס את זה כבר כאן?

שי חרמש: דיברת עם התעשיינים אבל אתה הולך למקומות אחרים.

רביב סובל: זה על מנת לאפשר לממשלה ולכנסת.

שי חרמש: למה זה צריך להיות בחוק?

רביב סובל: זה בסך הכל משאיר את האופציה לממשלה ולכנסת.

רן כהן: אני לא רואה ענפים אחרים שיכולים לשלם את זה.

רן כהן: חבל, לשם מה לכם להרחיב את העניין?

שי חרמש: קודם כל, תוריד את זה כי זה דבר שאין בו צורך.

שי חרמש: אתה תמיד יכול לבוא לכאן לגבי כל ענף שאתה רוצה.

יצחק גלנטי: האם אין כאן סכנה מסוימת שמחר יידרשו את אותם תנאים בסיעוד?

שי חרמש: ודאי.

שי חרמש: האופציה שמורה.

רביב סובל: אני אומר לך לאיזה ענף זה מיועד.

רביב סובל: זה ענף שיש לנו הידברות לגביו, ענף המסעדות שהבנתי שנציגיו כאן.

ארנון וולוצקי: אין הידברות אתנו.

רן כהן: אני מודיע לך שאם גם יש הידברות עם ענף המסעדות, אני מתנגד לזה בכל תוקף.

רן כהן: אני נגד זה שיהיו עובדים זרים בענף המסעדות.

רן כהן: חד משמעית, טוטאלית.

רן כהן: אין שום סיבה בעולם לכך.

רן כהן: רוצים להכשיר שפים, שיכשירו אותם בחוץ לארץ ושישראלים יבואו לעבוד בארץ.

רביב סובל: אני לא בעד זה, אבל בסוף יש חיים והחיים הם רצף של פשרות.

שי חרמש: נציג אגף התקציבים נמצא כאן?

שי חרמש: לא.

ראובן ריבלין: אגף התקציבים לא מקיים את ההחלטה שהתקבלה כאן להוסיף מיד את ה-75 מיליון לסל התרופות שקבענו.

שי חרמש: אנחנו בישיבת ועדה משותפת ולא בוועדת הכספים.

ראובן ריבלין: ועדה אחת מכבדת את רעותה.

שי חרמש: אני מוכן לכבד את זה ואני מוכן להישאר לאחר מכן גם לנושא הזה.

רן כהן: כן הייתי רוצה לשמוע את התאחדות התעשיינים בעניין הזה כי חשוב לדעת האם הסכום הזה הוא סביר או לא סביר.

חזקיה ישראל: אכן התקיים אתנו משא ומתן בהנחייתו של קובי הבר.

חזקיה ישראל: הבעיה היא שבינתיים לא קרה שום דבר והצורך בעובדים מקצועיים בתעשייה נמשך כאשר עדיין אין מענה בתחום ההכשרה המקצועית.

רן כהן: בכמה עובדים כאלה מדובר?

רן כהן: כמה עובדים מהסוג הזה וברמה הזאת?

חזקיה ישראל: בתעשייה יש סדר גודל של כ-1,500-1,600 עובדים.

חזקיה ישראל: אין לנו יותר.

שי חרמש: זה כל היקף העובדים הזרים בתעשייה?

חזקיה ישראל: זה סדר הגודל.

רן כהן: התעשייה רצתה אלפי עובדים זרים אבל עובדים פשוטים.

רן כהן: אין שום סיבה בעולם שלא יהיו עובדים ישראלים.

רן כהן: כאן מדובר על מומחים.

חזקיה ישראל: היו פגישות ואכן סוכמו דברים כדי לא לשבש את מערכת השכר במפעלים.

חזקיה ישראל: בינתיים לא קרה שום דבר והנושא של ההכשרה המקצועית לא ניתן לו מענה.

חזקיה ישראל: אותם 40 מיליון שקלים שרביב דיבר עליהם עדיין לא הגיעו והמצב בתעשייה נשאר כפי שהיה עם צורך גדול מאוד בעובדים מקצועיים כאשר המשק אינו מסוגל לספק אותו בשלב זה.

שי חרמש: והסכמתם לזה?

חזקיה ישראל: על ה-84 אלף הסכמנו בהנחה שהממשלה תסייע לתעשייה.

רן כהן: זה עשר או 12 פעמים השכר הממוצע.

רן כהן: איזה מכפלה מהווים ה-84 אלף שקלים?

חזקיה ישראל: באותה עת עשינו חישוב של השכר הממוצע והגענו לזה.

שי חרמש: למה הסכמתם לזה?

שי חרמש: מצד אחד אתה טוען שאין לך עובדי צווארון כחול.

חזקיה ישראל: אני מזכיר לכם שבאותה עת הממשלה קיבלה החלטה להפסיק את העסקת העובדים הזרים בכל הענפים וגם בתעשייה.

חזקיה ישראל: אם הממשלה יכולה לספק עובדים לתעשייה, זה בסדר.

חזקיה ישראל: הבעיה היא שאין עובדים או לא מסוגלים לספק עובדים.

יצחק גלנטי: מתי התקבלה ההחלטה הזאת?

חזקיה ישראל: נובמבר 2007.

יצחק גלנטי: מאז ועד היום לא חלה שום התפתחות?

חזקיה ישראל: מאז לא חלה כל התפתחות בנושא, כאשר הגענו למסקנה שכדאי ללכת עם הממשלה בתחום הזה מתוך מגמה שאכן יאפשרו לנו לעשות הכשרה מקצועית לפי הצרכים שלנו ולגבי אותם מומחים שקיימים, יהיה לנו פתרון.

שי חרמש: האגרה היא חד פעמית או כל שנה?

חזקיה ישראל: כל שנה.

חזקיה ישראל: זה היה אמור להסתיים עד סוף 2007.

רן כהן: כאן מדובר על מומחים.

ראובן ריבלין: הכוונה היא לגרום למצב בו יגיעו רק מומחים, אבל החוק הזה לא גורם לזה.

חזקיה ישראל: בינתיים אין לנו לא את זה ולא את זה.

שי חרמש: אני מסתובב במפעלי תעשייה ושומע את טענותיהם.

שי חרמש: הם אומרים שסגרו את כל נושא החינוך המקצועי, אין יותר בתי ספר מקצועיים בהיקפים שהיו קודם, המפעלים זקוקים לחרטים, לדפסים וכולי ואומרים המפעלים שכאשר מביאים אדם מחוץ לארץ, בעקבות כך מייצרים עוד שישה מקומות עבודה.

יצחק גלנטי: הסכום של ה-84 אלף שקלים צריך ללכת להכשרה.

חזקיה ישראל: זו הייתה הכוונה.

יצחק גלנטי: אני מבין שזה נכנס לאוצר.

חזקיה ישראל: בינתיים לא קרה שום דבר.

חזקיה ישראל: הכוונה הייתה להעביר כספים כדי שהמפעלים יעסקו בהכשרה לצרכים שלהם מתוך כוונה שבמהלך כמה שנים הנושא הזה יסודר.

ארנון וולוצקי: אני מנהל את ארגון הגג של המסעדות האתניות.

ארנון וולוצקי: רביב ציין שיש הידברות אבל לצערי הרב אין לנו הידברות עם אף אחד.

ארנון וולוצקי: אנחנו מנסים מזה שנתיים להיפגש עם מנכ"ל משרד התעשייה, אבל לא מצליחים.

ארנון וולוצקי: אנחנו לא מצליחים להיפגש עם נציג האוצר והתשובה שקיבלנו כל הזמן אמרה שזאת החלטת הממשלה ואין בלתה.

ארנון וולוצקי: בלית ברירה עתרנו בספטמבר לבג"ץ וכרגע יש צו ביניים שמונע את ביצוע הקיצוץ.

ארנון וולוצקי: לפני חודש הצלחנו לקבוע פגישה עם מנכ"ל משרד התעשייה, מר גבי מימון, קבלנו הודעה מהמחלקה המשפטית של משרד התעשייה שאי אפשר לקיים אתו פגישה כי יש בג"ץ.

ארנון וולוצקי: זאת אומרת, עתרנו כי לא הצלחנו לקיים תהליך של הידברות.

קריאה: תכשירו אותם בחוץ לארץ.

יצחק גלנטי: אין בתי ספר לשפים בארץ?

ארנון וולוצקי: יכול להיות שיש בתי ספר לטבחות, יכול להיות שיש בתי ספר להכשרה מקצועית בתחום התעשייה, אבל המדינה לא מתקצבת אותם והם בתהליכי גסיסה וסגירה.

ארנון וולוצקי: לכן אין מערכת שמייצרת את האנשים האלה.

ארנון וולוצקי: אם אין ייצור של בעלי מקצוע בתחום, אין מי שיחליף את העובדים הזרים המקצועיים.

רן כהן: יש רעב לאוכל תאילנדי?

שי חרמש: יש רעב לשף.

ארנון וולוצקי: יש ענף שמייצר מיליארד שקלים מכירות בשנה ומעסיק 6,500 ישראלים והוא נקרא המסעדות האתניות.

ארנון וולוצקי: הוא קם לפני 30 שנים.

רן כהן: במשך 30 שנים לא הצלחתם להכשיר מקצוענים?

ארנון וולוצקי: מדינת ישראל נתנה היתר להביא את הטבחים האלה לארץ.

ארנון וולוצקי: במקום להסתכל על 900 הטבחים שאתה רוצה להוציא, תסתכל על 6,500 ישראלים שעובדים בענף.

ארנון וולוצקי: תסתכלו על זה בצורה חיובית.

רן כהן: אני רוצה שתסתכלו על הישראלים שצריכים לעבוד ותכשירו אותם בארץ או בחוץ לארץ.

ארנון וולוצקי: מה זה תכשירו?

רן כהן: יש לכם הכנסה, תכשירו אותם.

רן כהן: שלח אותם לתאילנד.

ארנון וולוצקי: אנחנו מסעדנים ולא מכוני הכשרה מקצועית.

יצחק גלנטי: יש אוניברסיטה לסושי?

ארנון וולוצקי: לא.

ארנון וולוצקי: אין.

יצחק גלנטי: האם אתה חושב שצריך מכללה לסושי?

ארנון וולוצקי: אני חושב שכמו בכל העולם, אוכל אתני עושים אנשים ממוצא אסיאתי וכך גם צריך להיות במדינת ישראל.

יצחק גלנטי: אני יודע שבארצות-הברית אוכלים פלאפל שהוכן גם על ידי מקומיים ואין יבוא מישראל.

שי חרמש: אני מקווה שבהסכמת חברי הוועדה הסיפא תרד.

שי חרמש: ברגע שהסיפא יורדת, אתה יכול לחזור לייצר סושי ותאמר לי איפה לבוא לאכול.

שי חרמש: אני מאוד חושש מהשלכות רוחב שהן לא רק לגביכם אלא זה יגיע לסיעוד ולעוד מקומות.

שי חרמש: אם האוצר רוצה להגיע לעוד מקומות, שיאמר מראש לאן הוא רוצה להגיע.

שי חרמש: על דעת כולנו אני כבר אומר לך שהסיפא הזאת לא תהיה.

שי חרמש: זה יהיה תנאי ראשון.

שי חרמש: לכן אם אתה ממהר לפתוח את המסעדה, אתה יכול לצאת.

ברוך שניר: אני מתפלא על הצעת האוצר כי לתפיסתי הצעת האוצר יכולה להיות ישימה כאשר מתקיימים עוד שני תנאים נוספים.

ברוך שניר: האחד, כל הנושא של מערך החינוך התעשייתי התיכוני חוזר לחיים.

שי חרמש: חינוך טכנולוגי.

ברוך שניר: הנושא השני הוא הנושא של מרכזי הכשרה מקצועיים.

ברוך שניר: יש החלטת ממשלה לסגור חלק ממרכזי ההכשרה המקצועיים שחלקם גם הכשירו עובדים לתחום המתכת.

ברוך שניר: גם כאן אין שום התקדמות.

ברוך שניר: אין לנו שום התנגדות שהמודל הזה יעבוד, אבל בתנאי ששני המשתנים האחרים ייפתרו בצורה חיובית.

ברוך שניר: הענף הזה גם לא ממצה את הפוטנציאל שלו מבחינת הביקושים לשוק המקומי וגם לא ליצוא כי אין מספיק עובדים.

ברוך שניר: אני לחלוטין לא מבין את ההגיון לפחות לגבי הענף הזה.

ראובן ריבלין: הסיפא יורדת?

שי חרמש: כן.

ראובן ריבלין: הממשלה הסכימה שהסיפא תרד?

שי חרמש: לא, אבל אנחנו נוריד.

ראובן ריבלין: אם הסיפא יורדת, הבעיות נפתרו כי האתנים מבקשים לדון בנושא שהוא לא קשור.

שי חרמש: הסיפא בכל מקרה תרד.

רן כהן: היא תרד.

רן כהן: הוועדה קובעת והיא יכולה להוריד.

ראובן ריבלין: השאלה האם בשם הקואליציה אומרים שהם לא עומדים מאחורי הממשלה והממשלה הבטיחה להוריד.

שי חרמש: בואו לא נקיים דיון קואליציוני.

שי חרמש: אני חושב שהסיפא לא רלוונטית לעניין.

ראובן ריבלין: הנושא הוא לא נושא פוליטי.

ראובן ריבלין: גם בתוך הליכוד יש דעות לכאן ולכאן.

ראובן ריבלין: אני רוצה לדעת על מה אנחנו דנים.

ראובן ריבלין: אם הסיפא יורדת, לפי דעתי את מרב הבעיות פתרנו כי הנושא של המסעדות האתניות הוא נושא עקרוני.

שי חרמש: אנחנו לא עוסקים בו.

ראובן ריבלין: ברור לי.

ראובן ריבלין: כל אחד בוכה מאיפה שכואב לו ובצדק, אבל אנחנו לא הכותל המערבי.

רן כהן: כאן מוסכם שמורידים את הסיפא.

ראובן ריבלין: מתוך הנחה שבדרך כזאת או אחרת החוק יעבור, הסיפא תורד?

שי חרמש: רביב, תחזור אל שולחיך ורדו מהסיפא כי הסיפא כבר מעוררת כאן חשדות.

שי חרמש: אם אני מוכן היום להתווכח אתך אם זה 15 פעמים או 7 פעמים, כאשר אתה שם את הסיפא, אני שואל מה מתחבא מאחורי הפרגוד ומאחורי הפרגוד מתחבאים דברים שאני לא יודע מה הם.

שי חרמש: למה אני צריך את זה?

שי חרמש: אתה מחר רוצה לטפל במטפלים הסיעודיים, שים על השולחן ותאמר.

רביב סובל: אני לא חושב שלמישהו יש איזושהי מחשבה שהדבר הזה יחול על מטפלים סיעודיים.

רן כהן: ענף הסיעוד הוא הענף היחיד בו אין מגבלה.

שי חרמש: הים אין, אבל מחר, חלילה, תתחלף ממשלה, יבוא שלטון אחר ויטיל את זה עלינו.

ראובן ריבלין: נושא הסיעוד בכלל לא נכלל.

ראובן ריבלין: אתה שמת לב שיש דברים שאנחנו לא מבינים בהם ואני שואל אם יש מתנגדים, וכאשר אין מתנגדים, אנחנו תומכים בממשלה.

ראובן ריבלין: אני יודע שהבעיה המרכזית היא הסיפא.

ראובן ריבלין: אם אתה אומר לנו שהסיפא לא קיימת, אני בטוח שאפשר להתקדם.

ברוך שניר: הבעיה היא גם בהיבטים כמו עיבוד שבבי שגם לא יהיו לך עובדים בעוד שנתיים-שלוש.

מאיר אסרף: הסתדרות העובדים הלאומית לא מציגה את עמדתה כרגע אלא רצינו לשמוע ולראות את הבעיות.

שי חרמש: זה אירוע חריג כי עד היום לא שמעתי מישהו שבא לכנסת ובא רק לשמוע ולא לדבר.

מאיר אסרף: כן באנו לדבר אבל העניין הוא שהרבה פעמים אנחנו מגיעים לכאן כדי למפות בעיות שאין להן פתרון ובאמת אולי ליזום איזשהו פתרון.

אילן השכל: מה שאותנו מעניין זאת הסיפא.

אילן השכל: בוא נאמר שהפחד שלנו הוא שזה לא יחול מחר על העובדים החקלאיים.

אילן השכל: אם יחול על העובדים החקלאיים, זאת תהיה קטסטרופה.

אילן השכל: היום האגרה עולה לנו מעל 1,500 שקלים, להכפיל את זה בעשר, אף מוסד חקלאי, אף גוף חקלאי, אף ענף חקלאי לא מסוגל לעמוד בתשלומים האלה.

יצחק גלנטי: לפי מדיניות האוצר כולנו נהיה מחר סיעודיים.

דוד קשני: אתמול ישבנו בהסתדרות בדיוק בקשר לנושא המסעדות.

דוד קשני: צודק במאה אחוזים חבר הכנסת רן כהן.

דוד קשני: לשם מה צריך עובדים זרים במסעדות?

דוד קשני: חברים, צריך שהישראלים ילכו לעבודה.

דוד קשני: העובדים הזרים צריכים להיות גם שם?

שי חרמש: לא הגענו לקטע הזה אלא נשארנו בתעשייה.

שי חרמש: יש לי שאלה ממוקדת אליך.

שי חרמש: האם עדיין אתה רואה את ההיטל שמוטל כאן בנושא התעשייה כראוי, כמוצדק, כתורם, כמוסיף?

דוד קשני: אתה אמרת בעצמך שאתה לא יודע איך הם מצאו את המספרים האלה.

דוד קשני: תמיד האוצר ממציא את המספרים האלה.

דוד קשני: לשם מה האגרה הזאת?

דוד קשני: זה לא ראוי.

רן כהן: אני מציע להשאיר את זה 15 פעם השכר הממוצע ולא ללכת ל-84 אלף שקלים.

ראובן ריבלין: בסעיפים האלה שהממשלה ביקשה להביא אותם בחוק ההסדרים, רוצים להביא לידי מימושה של החלטת הממשלה בה נאמר שעד שנת 2010 יפחיתו את העובדים הזרים, מתוך כל אותם נימוקים שהתקבלו.

ראובן ריבלין: אתם מצאתם את ההזדמנות לבוא, ובצדק מבחינתכם, לפני הוועדה כאשר היא דנה בסעיפים האלה על מנת לתקוף את החלטת הממשלה.

ראובן ריבלין: מפעם לפעם אנחנו מגיעים לכך.

ראובן ריבלין: אם מדובר בהחלטת הממשלה לגבי העובדים החקלאיים, כאשר יש מצוקה והחקלאות עומדת לקרוס כאשר אין עובדים ישראלים שיעבדו בה.

רן כהן: הממשלה רק מגדילה את המספר.

ראובן ריבלין: כל הזמן, מהטעם הפשוט.

ראובן ריבלין: למגינת לבנו מהטעם הפשוט שאין ישראלים שרוצים לעבוד בזה.

ראובן ריבלין: הוא לא יבוא לעבוד בפרחים אצלו כי נכנסים קוצים לידיים, חם לו בבקעת הירדן או חם לו במקום אחר.

ראובן ריבלין: לצערנו הרב אין ישראלים שיעבדו בענף הזה.

רן כהן: 5 מיליון שקלים מהאגרות שהם משלמים כדי להכשיר עובדים בחקלאות.

רן כהן: עד עכשיו החוק שלי לא עבר.

יצחק גלנטי: תעביר את הצעת החוק שלך אלי לוועדה.

ראובן ריבלין: ראינו את עבודתה היפה של הוועדה שלך ואת התוצאות אתמול בערב כאשר בא שר האוצר והוא אפילו לא נלחם בוועדה שלך ולא מתעסק עם אנשי הקואליציה בוועדה שלך לגבי נושא שהוא לא מסכים לו אלא בהסתייגות הוא מעביר את זה בערב בכנסת.

ראובן ריבלין: כמובן כל אחד מהם יכול לבוא ולומר את דבריו ותמיד אנחנו שומעים אותם.

ראובן ריבלין: אנחנו בית העם וכל הזמן אנחנו שומעים, אבל זה לא ממין העניין של סעיף 131.

ראובן ריבלין: הממשלה באה ומבקשת לקחת מגזר אחד בכל התוכנית הכללית שלה וליצור מצב בו לא יהיה כדאי להביא עובדים זרים אלא כאשר יהיו מוכרחים.

ראובן ריבלין: לכן אנחנו צריכים היום לראות האם אנחנו יכולים להעביר את הצעת הממשלה או לא להעביר את הצעת הממשלה.

ראובן ריבלין: יש בעיה עם הסיפא.

ראובן ריבלין: אם אומרים שהסיפא עברה, אני חושב שאתה צריך לומר שבשבוע הבא תהיה הצבעה.

ראובן ריבלין: לא ישנו את דעתנו.

ראובן ריבלין: כל סיעה תחליט איך שהיא רוצה.

ראובן ריבלין: אני מתאר לעצמי שאם תוריד את הסיפא, אתה תצליח לשכנע את הקואליציה ללכת בדרך מסוימת.

ראובן ריבלין: אם אפשר לסכם עם האוצר על דברים נוספים, אני חושב שזאת הדרך הנכונה ביותר לסיים את כל הנושא.

שי חרמש: יש דבר שנראה בעיניי מאוד מוזר.

שי חרמש: יש פה יתרון עצום והוא שכל הדוברים כאן הם באמת בנושא הזה, כולל רן כהן שהוא יושב-ראש ועדת העובדים הזרים שגם אני חבר בה.

ראובן ריבלין: דרך אגב, אני קצת יותר ממסדי בעניין זה כי באמת צריך להגיע למצב בו נראה איך אנחנו מתמודדים עם הנושא הזה ואני לא בטוח שנצליח.

שי חרמש: שים לב מה קורה כאן.

שי חרמש: רותמים את העגלה לפני הסוס.

שי חרמש: הכשרת כוח אדם לא עושים.

ראובן ריבלין: אם לא תאשר את החוק הזה תהיה לך הכשרת כוח אדם?

שי חרמש: הכשרת כוח אדם אין, חינוך טכנולוגי בכלל לא קיים במדינה ואם הוא קיים, הוא קיים בשוליים שבשוליים.

שי חרמש: כאשר אתה מסתובב במפעלי תעשייה מתוחכמים עם מערכות CNN, עם מערכות של דברים הכי מתוחכמים שיש, אתה לא מוצא את העובדים לצווארון הכחול.

שי חרמש: סטף ורטהיימר הוא הלוחם הגדול ביותר היום להכשרה מקצועית והוא אומר שהוא מוכן היום לממן כל בית ספר במדינת ישראל שמוכן היום ללמד חינוך טכנולוגי.

שי חרמש: הוא אומר את הדברים בהקצנה – ואני לא מקבל את זה – שלמדינת ישראל די במהנדסים והיא צריכה אנשים שיעבדו בצווארון כחול.

ראובן ריבלין: אני מציע שלפני הדיון על הצעת החוק, יהיה דיון מקדמי על כל הנושא.

רן כהן: אני רוצה לדבר בשני כובעים, גם כיושב-ראש ועדת עובדים זרים וגם כשר התעשייה לשעבר שטיפלתי בכניסת עובדים מומחים לתעשייה.

רן כהן: אני מודה שהרבה מאוד פעמים נעניתי לדרישות של תעשיינים כאשר הם נזקקו לאנשים מקצועיים.

רן כהן: לפעמים מקצוען כזה, זה מותנה בעבודה של פס שלם של ייצור וזה לא דבר פשוט שאפשר לדלג עליו.

רן כהן: לכן בעניין הזה לדעתי, אם מורידים את הסיפא, אני מצטרף לרוח הכללית.

רן כהן: אם מורידים את הסיפא, אני בעד כל החוק הזה ללא שינוי לגבי רמת האגרה כי אז מדובר על 15 פעם השכר הממוצע במשק.

רן כהן: אני אומר לך מידיעה שהתעשיינים מוכנים לשלם אגרה מאוד גבוהה כאשר מדובר באיש מקצוע ייחודי שאין לו תחליף בארץ.

רן כהן: איך גורמים לאוצר ולמשרד התעשייה והמסחר להכשיר אנשים יותר טובים, זאת סוגיה אחרת.

שי חרמש: חזקיה, אתם מוכנים לסגור על 15 פעמים השכר הממוצע במשק?

חזקיה ישראל: אנחנו סיכמנו על 84 אלף שקלים.

רן כהן: זה 12 פעמים השכר הממוצע במשק.

חזקיה ישראל: אנחנו מבקשים לכבד את ההסכם אתנו.

חזקיה ישראל: ההסכם בינתיים רק סוכם אבל אנחנו מבקשים שיכבדו אותו.

שי חרמש: רביב, אני רוצה להציע הצעה אותה נביא להצבעה בישיבה הבאה.

שי חרמש: ראשית, יש הסכמה על 12 פעמים השכר הממוצע במשק ואני מבקש שתכבדו את ההסכם אליו הגעתם עם התעשיינים.

שי חרמש: 40 מיליון שקלים לנושא של הכשרה מקצועית כתקציב קבוע למשרד התעשייה והמסחר יסומן כאן כך שיהיה תקציב כזה.

שי חרמש: תחולת האגרה שמטילים כרגע תהיה ממתי?

רביב סובל: 1 בינואר 2010.

שי חרמש: חזקיה, זה יספיק לכם כדי להכשיר כוח אדם?

חזקיה ישראל: מדובר ב-2007 אבל בינתיים לא קרה שום דבר.

רביב סובל: לא, זה לא נכון שלא קרה כלום.

רביב סובל: יש ועדת מכרזים שיושבת.

חזקיה ישראל: נכון, אבל עדיין לא קרה דבר.

רביב סובל: צריך להבין שהתעשיינים דרשו שההכשרה המקצועית תתבצע על ידם.

שי חרמש: הכשרה פנים-מפעלית.

רביב סובל: גם.

רביב סובל: גם הכשרה פנים-מפעלית.

רביב סובל: הם רצו לשלוט על כל תהליך ההכשרה.

רביב סובל: אנחנו חשבנו שזה נכון לאפשר את זה אבל על מנת להסדיר דבר כזה צריך לבצע מכרז, לקבל פטור ממכרז

שי חרמש: אם ניתן להצביע בישיבה הבאה בהסכמה אתכם על 12 פעמים השכר הממוצע במשק, התחולה תהיה ב-1 בינואר 2010, הקצבה של 40 מיליון שקלים באופן מיידי לתחומי הכשרה מקצועית.

רן כהן: אני רוצה 15 פעמים השכר הממוצע במשק, כמו שהציעה הממשלה.

שי חרמש: הסכימו אתם על 12 פעמים.

רן כהן: לנו יש עניין לדעתי כמדינה שיהיה לנו כמה שיותר עובדים ישראלים.

שי חרמש: אבל אתה לא מקבל את זה.

רן כהן: אני כן מקבל את זה ואני אסביר לך למה.

רן כהן: ככל שהעניין של האגרה הוא יותר גבוה, יש יותר מוטיבציה להכשיר ישראלים שיעשו את אותה עבודה או שילמדו אותה במקומות אחרים.

רן כהן: הסכומים האלה הם לא בשמים.

רן כהן: תעשיין שצריך להוציא עוד 10,000 או 15 אלף שקלים, זה לא כסף.

רן כהן: מה זה שלוש פעמים?

רן כהן: ההפרש בין 12 ל-15, זה 20 אלף שקלים.

חזקיה ישראל: אין לנו בעיה אם זה יהיה הסכום הזה, ובלבד שההסדר יכובד.

רן כהן: ההסדר יכובד לגבי הכשרה מקצועית.

חזקיה ישראל: ובלבד שההסכם יכובד.

שי חרמש: אני מסכם את הישיבה.

שי חרמש: 15 פעמים השכר הממוצע במשק, 40 מיליון הכשרה מקצועית, התחולה מ-1 בינואר 2010 ונשארת הסיפא.

שי חרמש: אם אתם הולכים על הדבר הזה, אני מציע להצביע בשבוע הבא.

רביב סובל: תעלה את זה להצבעה ותקבל תשובה.

שי חרמש: אין לי לגיטימציה להיות יושב-ראש הוועדה אלא עד יום חמישי אחר הצהרים.

רן כהן: אני מבקש שהישיבה הבאה תהיה אחרי קבלת התשובה של האוצר.

שי חרמש: ודאי, לא יהיה לפני כן.

חזקיה ישראל: אני מבקש שתהיה אמירה לגבי לוח זמנים של כיבוד ההסכם.

רביב סובל: ועדת המכרזים יושבת.

רביב סובל: דיברתי על זה אתמול עם שרגא.

חזקיה ישראל: אני יודע.

חזקיה ישראל: שרגע דיבר אתי ואני מכיר את הנושא, אבל אני מבקש שתאיצו את התהליכים.

רן כהן: רביב, אתם מוכרחים לפתור את העניין הזה.

רביב סובל: לנו יש את מלוא העניין בכך.

רן כהן: את מלוא העניין יש לכם אבל זה לא מתקדם.

רן כהן: כל הזמן אומרים שרוצים ורוצים, אבל לא יוצא.

רביב סובל: אנחנו מאוד מאוד רוצים.

שי חרמש: אני מודה לכם.

שי חרמש: הישיבה נעולה.