ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 757, 2008-03-19 10:00

סטס מיסז'ניקוב: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים בהצעת חוק לקידום ישוב מפוני גוש קטיף, חבל עזה וצפון השומרון של חבר הכנסת זאב אלקין וקבוצת חברי כנסת.

סטס מיסז'ניקוב: ברגע שנאשר את הצעת החוק נציין את שמותיהם.

זאב אלקין: כנהוג, אני אעדכן את הוועדה לגבי השלבים האחרונים של התיאום ואני אתחיל מהסוף.

זאב אלקין: הגענו לתיאום מלא עם הממשלה ואנחנו מבקשים להצביע היום על הצעת החוק.

זאב אלקין: הנוסח שמונח כרגע לפניכם, אולי נעבור עליו ונערוך את התיקונים האחרונים שדרושים במהלך התיאום שנעשה ונצטרך גם את עזרת היועצת המשפטית לניסוח כמה מהסעיפים שיש הסכמה לגבי התוכן אבל צריך להחליט איך מנסחים אותם.

ניסן סלומינסקי: המשמעות בתוכן היא שהמפונה הוא זכאי.

ניסן סלומינסקי: אלה שפינו אותו הם לא זכאים.

זאב אלקין: בקשה מחברי הכנסת.

זאב אלקין: אני מאוד נחוש להצביע היום כי בגלל לוח הזמנים של המושב שכנראה מתקצר , זאת ההזדמנות האחרונה שלנו להצביע.

זאב אלקין: הבקשה שלי היא שנעסוק בחוק עצמו ואת הדיון לגבי כל הצדדים האידיאולוגיים של הפינוי, נדחה להזדמנות אחרת.

איתי אהרונסון: הבהרה לעניין הזה.

איתי אהרונסון: בתוך הגדרת מפונה יש לנו שלושה סוגים שונים של זכאויות.

איתי אהרונסון: האחד, זכאי להסכמי העתקה לפי סעיף 85, השני, בדרך כלל הילדים, גם שוכרים פרטיים שהיה להם מרכז חיים אבל לא היה להם בית עם ותק של שלוש שנים והם מעל לגיל 18.

איתי אהרונסון: זה לא קיים בהגדרה אלא קיים במקומות אחרים.

איתי אהרונסון: הממשלה מכירה בזכות שלהם להמשיך עם הקהילה לפי תנאים וכללים שנקבעו.

איתי אהרונסון: הסוג השלישי, אנשים שבעצם לא גרו בגוש, כן היו להם בתים וכבר בחוק עצמו נקבע שגם להם יש זכאות לפטור ממכרז.

איתי אהרונסון: הם זכאים לפטור ממכרז אבל לא זכאים ליתר ההטבות.

איתי אהרונסון: כלומר, אנחנו בסופו של דבר הסכמנו להצעת המציעים כיוון שיש להם זכאות לפטור ממכרז ודרך זה הם יוכלו גם להצטרף לקהילות ולקבוצות למרות שהם לא גרו בגוש.

זאב אלקין: נקודה נוספת שקשורה לסעיף ההגדרות.

זאב אלקין: הממשלה מציעה, לאחר שקראנו את הנוסח, בגלל בעיות סרבול, להכניס את ההגדרה של הסכם ההתיישבות לתוך סעיף ההגדרות עצמו.

ארז קמיניץ: הוא מופיע בעוד כמה מקומות.

זאב אלקין: הוא מופיע בסעיף ב(1) וצריך אותו אחר כך עוד כמה פעמים.

זאב אלקין: לכן הוצע להכניס אותו לסעיף ההגדרות.

ארז קמיניץ: הסכמים לצורך התיישבות בישובים המנויים בפרטים 1 עד 4 לתוספת הראשונה, לרבות הסכמים.

איתי אהרונסון: לרבות הסכמים לפי סעיף 85.

יעקב ליצמן: על איזה סעיף אתם מדברים?

זאב אלקין: אנחנו מוסיפים הגדרה חדשה שלא הייתה קיימת לגבי הסכם התיישבות.

שגית אפיק: עכשיו יש את הנוסח שאומר: הסכם התיישבות, לרבות הסכמים או כתבי התחייבות בנוסח כפי שתקבע הממשלה.

ארז קמיניץ: קחי את הרישא, הסכמים לצורך התיישבות בישוב.

איתי אהרונסון: עם לרבות.

איתי אהרונסון: לפני ה"לרבות" הקיים תוסיפי "לרבות הסכמי העתקה לפי סעיף 85 לחוק ההתנתקות" ואז תמשיכי עם "הלרבות" הקיים.

יעקב ליצמן: אתה מדבר על מה שהיה ואתה מוסיף מה שיהיה.

זאב אלקין: נכון.

זאב אלקין: זה כולל את כל ההסכמים שנחתמו.

יעקב ליצמן: בעברית פשוטה, אתה מדבר על החוק שהיה ואתה מוסיף כרגע.

ארז קמיניץ: החוק לא משנה בעניין הזה כי החוק לא משנה סמכויות.

ארז קמיניץ: הוא אומר שהממשלה תמשיך בכלי של סעיף 85, בכלי של החלטות ממשלה ועכשיו אנחנו קובעים לוחות זמנים לממשלה לפי הכלים שקיימים בידה.

זאב אלקין: אנחנו מתקדמים לסעיף 3 שהוא הסעיף של לוחות הזמנים.

זאב אלקין: יש תיקון בתוך סעיף 3(ב)(1).

זאב אלקין: צריך להשמיט כאן פסקה מסוימת, שמתחילה במתים "אלא אם כן האריך השר".

זאב אלקין: את כל החלק הזה מ"אלא אם כן האריך השר באישור ועדת שרים לתקופה זו, תעמוד ההצעה בתוקפה תקופה מוארכת" – כל זה יורד.

זאב אלקין: הרעיון הזה מנוסח אחרת עובר לסוף המשפט, אחרי המלים "לאחר פקיעת ההצעה".

איתי אהרונסון: אני אומר לא את הנוסח המדויק.

איתי אהרונסון: "ואולם השר רשאי באישור ועדת הכספים להאריך את התקופה הקבועה בתוספת השנייה".

זאב אלקין: המשמעות של השינוי הזה לעומת מה שהיה כתוב, זה להחזיר את זה למה שבעצם סוכם, שתוספת הזמן שוועדת הכספים יכולה לאשר לממשלה על פי בקשתה לא מתייחסת רק לאפשרות שלמפונים יהיה יותר זמן לחשוב אבל הממשלה תישאר נעולה אלא היא מתייחסת לעצם ניהול משא ומתן.

זאב אלקין: במידה שהממשלה תשכנע את ועדת הכספים שהיא צריכה יותר זמן לניהול משא ומתן מול המפונים, היא יכולה לבקש את תוספת הזמן הזה ולא שהממשלה תישאר בעמדתה בלי לזוז ורק המפונים יקבלו יותר זמן לחשוב.

זאב אלקין: זאת משמעות השינוי שאנחנו מבצעים וזה באמת מה שסוכם.

זאב אלקין: בסעיף קטן (2) בסעיף (ב), היכן שיש שתי אפשרויות, שלושה או ארבעה, נשאר ארבעה ושלושה יורד.

זאב אלקין: מה שכתוב בסוגריים, אנחנו רוצים להבהיר מבחינה משפטית.

זאב אלקין: אם מוסיפים "ובלבד שחלפו חודשיים מתחילתו של חוק זה" למה הכוונה.

זאב אלקין: הממשלה טוענת שהכוונה היא לכך שפרק הזמן המינימלי עבור מינהל מקרקעי ישראל, ברגע שהחוק התחיל לפעול, הוא חודשיים.

זאב אלקין: זה לא שמתחילים כל לוחות הזמנים לספור מחודשיים מרגע שעבר החוק, אלא שלא יקרה מצב שבמידה וכל התנאים האחרים קיימים, דורשים מהמינהל להוציא את זה מיידית.

זאב אלקין: אנחנו רוצים שזה יפעל מיד, אבל שהמינהל יקבל לפחות חודשיים מרגע העברת החוק אם כל התנאים האחרים כבר קיימים.

ראובן ריבלין: אם כותבים חודשיים מיום העברת חוק זה, זה תיקון?

ראובן ריבלין: החוק הוא חוק פינוי-פיצוי.

שגית אפיק: לא, זה החוק הזה.

זאב אלקין: זה חוק עצמאי.

זאב אלקין: אגב, זה רגע היסטורי, זה חוק שני שעוסק במפונים מאז החוק ההוא.

שגית אפיק: זה חוק שעומד בפני עצמו אבל הוא גם מתקן את חוק התכנון והבנייה.

ראובן ריבלין: הייתי כותב "של הוראות חוק זה" כדי שלא יבואו ויאמרו שחוק זה הוא פינוי-פיצוי.

זאב אלקין: הוא חוק עצמאי לגמרי.

ראובן ריבלין: אם כתוב תיקוני חקיקה, תכתבי הוראות חוק זה.

ראובן ריבלין: אם אתם מוציאים תיקוני חקיקה, זה משהו אחר.

שגית אפיק: אנחנו נוציא תיקוני חקיקה.

ראובן ריבלין: אם כן, אין בעיה.

זאב אלקין: אם אנחנו נעשה חמישה תנאים ונכניס את זה כתנאי, זה יהיה ברור.

זאב אלקין: אם כן, יהיו כאן חמישה תנאים וזה ייכנס לתנאי.

שגית אפיק: או שנכניס את זה בסעיף התחילה.

זאב אלקין: לא.

זאב אלקין: גם לגבי המינהל אני רוצה להתחיל מיידית.

ניסן סלומינסקי: הוא חייב להתארגן.

זאב אלקין: אני לא רוצה שהוא יצטרך לחתום מיידית.

זאב אלקין: אני רוצה שהחודשיים שנתנו לו יתחילו להיספר מיד מיום ההעברה.

ארז קמיניץ: יש הסכמים שכבר נחתמו.

ארז קמיניץ: יכול להיות שמרגע תחילתו של החוק כבר היה צריך לחתום.

זאב אלקין: זה ייכנס כתנאי חמישי וכך זה יפתור את הבעיה.

זאב אלקין: בסעיף קטן (ג) של התנאים, מה שמנוסח כאן כהצעת הממשלה יורד ולעומת זאת יש תיקונים בהצעת המציעים.

ארז קמיניץ: צריך להוסיף ש"הוסרו השעבודים, עיקולים או כל זכות אחרת הנוגדת את הזכויות שלפי ההסכם, נושא ההתקשרות" ובהמשך אותו הדבר.

זאב אלקין: לא, בהתאם לתנאים ולוח זמנים להסרת – ושוב, צריך לחזור על כל הרשימה הזאת.

זאב אלקין: יש תוספת מילה, תנאים.

זאב אלקין: איפה שכתוב שעבודים, צריך להוסיף את כל הרשימה.

ארז קמיניץ: תכתבו ביחיד.

ארז קמיניץ: הוסר השעבוד.

שגית אפיק: הוסר השעבוד, העיקול או כל זכות אחרת הנוגדת את הזכויות בהסכם נושא ההתקשרות.

ארז קמיניץ: את רוצה לקרוא לזה להלן משהו?

שגית אפיק: זה כבר נראה.

שגית אפיק: אנחנו ננסח את זה.

זאב אלקין: בהתאם לתנאים ולוח הזמנים להסרה של כל הדבר הזה.

שגית אפיק: בהתאם לתנאים ולוח הזמנים.

שגית אפיק: מה זה התנאים?

איתי אהרונסון: התנאים שבהסכם.

שגית אפיק: הוסר השעבוד, העיקול או כל זכות אחרת הנוגדת את הזכויות בהסכם ההתקשרות ובכתב ההתחייבות.

ארז קמיניץ: את הסכם ההתקשרות, לא צריך.

זאב אלקין: הסכם ההתיישבות.

ארז קמיניץ: נכון.

זאב אלקין: תנאי ד' שהציעה הממשלה, נשאר ומתווסף עליו עכשיו תנאי ה' של החודשיים, שחלפו חודשיים מיום.

זאב אלקין: לא.

זאב אלקין: זה לא פותר אלא זה יוצר מצב הפוך.

שגית אפיק: זה יותר גרוע.

שגית אפיק: תצטרך לחכות חודשיים.

שגית אפיק: חודשיים צריך להיות למעלה.

ארז קמיניץ: אתה רוצה לומר שגם אם הם חתמו תוך חודש, הם יוכלו לחתום על זה?

ארז קמיניץ: ברור שהם יוכלו.

ראובן ריבלין: עד חודשיים.

זאב אלקין: לא, לא רק זה.

זאב אלקין: אני רוצה שאחרי חודשיים יתחיל להיספר.

ארז קמיניץ: ברור שאם אדם רוצה לקיים את החיוב שלו במועד מוקדם למועד.

זאב אלקין: הבעיה שלי לא הייתה זאת אלא היא הייתה אחרת.

זאב אלקין: אני חושש שהתוספת הזאת "ובלבד שחלפו חודשיים מתחילתו של חוק זה", היא לא תפעיל את השעון רק אחרי חודשיים.

זאב אלקין: אם זה יהיה כמו שהממשלה מציעה, הניסוח יאמר: "הממשלה אחראית לכך שמינהל מקרקעי ישראל יהיה ערוך להתקשר בהסכמים הנדרשים עם המפונים בתוך החודשיים ממועד שבו התקיימו כל התנאים ובלבד שחלפו חודשיים".

זאב אלקין: זה בסדר, זה נותן את זה.

ראובן ריבלין: אתה נותן להם חודשיים קודם כל להתארגן.

זאב אלקין: אם היום יש לי את כל התנאים, האם בעוד חודשיים המינהל חייב לחתום?

ארז קמיניץ: נכון.

ארז קמיניץ: בתוך חודשיים.

זאב אלקין: זאת המטרה.

זאב אלקין: אם כן, השארנו את הצעת הממשלה ואז נשארים ארבעה תנאים.

ארז קמיניץ: לדעתי תוספת ראשונה.

זאב אלקין: בסדר.

ראובן ריבלין: אלא אם כן היא לא משלמת כסף.

ראובן ריבלין: נגיד שהיא אומרת תפתחו את התשתיות והיא לא מעבירה כסף – היא לא אחראית.

זאב אלקין: לא, זה לא כוח עליון.

ניסן סלומינסקי: הממשלה היא לא כוח עליון.

ראובן ריבלין: בכל חוק צריך להיות כתוב שכוח עליון לא מחייב.

ניסן סלומינסקי: כתוב כאן שהממשלה היא לא כוח עליון וזה בסדר.

ראובן ריבלין: רק כוח עליון יכול לכפות עלינו ממשלה כזאת.

זאב אלקין: זאת בקשת הממשלה.

זאב אלקין: לי זה לא מפריע.

ראובן ריבלין: אני לא מבין למה צריך לכתוב דבר שהוא מובן מאליו.

ראובן ריבלין: יכול להיות שיש כאן איזושהי כוונה לא טובה.

ראובן ריבלין: בסעיף קטן (ב) יכולים לבוא ולומר לך שאין את חתימת שר הפנים והואיל והחוק מסמיך את שר הפנים שלא במסגרת הממשלה אלא במסגרת החוק לחתום על תב"ע חתימת קיום, תאמר הממשלה שהיא לא אחראית על כך.

ראובן ריבלין: אין כאן אחריות מיניסטריאלית.

ראובן ריבלין: כוחו של שר הפנים לחתום על תב"ע הוא כוח המוקנה לו מכוח חוק.

זאב אלקין: זה סעיף שמדבר על משהו אחר לגמרי.

ראובן ריבלין: תשתיות.

זאב אלקין: אבל הוא מופעל אחרי שיש תב"ע.

ראובן ריבלין: שר הביטחון, לפי החוק הבינלאומי כמושל הצבאי, כאחראי, הוא זה שחותם על צו.

זאב אלקין: זה לא רלוונטי.

זאב אלקין: שואל חבר הכנסת ריבלין למה אתם צריכים את העניין הזה אם הוא חל אוטומטית על כל חוק.

ראובן ריבלין: למה אתם צריכים שהעיכוב הזה לא יחול על הממשלה?

ראובן ריבלין: ודאי שכוח עליון לא מחייב את הממשלה ולא מחייב אף אחד, כי אם יש רעידת אדמה או מלחמה או איזשהו דבר שהממשלה לא יכולה לבצע בגלל עקרונות כלליים, היא גם את זה לא תבצע.

זאב אלקין: זה דווקא לא.

ראובן ריבלין: כך כתוב.

זאב אלקין: לא, לפי כל דין.

ראובן ריבלין: אני מסיר התנגדות.

ניסן סלומינסקי: מה זה על פי כל דין?

איתי אהרונסון: כל עוד שלא הוצא צו מניעה.

ראובן ריבלין: זה לא על פי כל דין.

ראובן ריבלין: צו בית משפט מחייב את כולנו.

ראובן ריבלין: זה לא על פי כל דין.

ראובן ריבלין: צו בית משפט הוא לא על פי כל דין.

ניסן סלומינסקי: אם זה כתוב על תשתיות, סימן שעל דברים אחרים לממשלה לא תהיה הגנה של כוח עליון או על פי כל דין.

ראובן ריבלין: אם אתם מרוצים, אין בעיה.

זאב אלקין: בסעיף (ג)(2).

זאב אלקין: הממשלה מבקשת לגבי הישובים בהם יש כבר הסכם התחייבות.

ארז קמיניץ: אולי את ה"כוח העליון" אפשר לצמצם לדברים שהתגלו כפי שהגדרנו.

ניסן סלומינסקי: תשאיר כוח עליון.

ניסן סלומינסקי: זה סעיף מיותר אבל תשאיר אותו כי דברים שהתגלו, לך תדע מה יהיו.

ניסן סלומינסקי: גם אם לא תכתוב זה קיים.

זאב אלקין: בסעיף (ג)(2) יש תוספת.

זאב אלקין: הממשלה מבקשת שבתוספת השנייה, היכן שיש לוחות זמנים, יציינו גם ישובים בהם ההסכם כבר גמור וכאן ייכתב שלגבי הישובים שבתוספת השנייה צוין שההסכם כבר נחתם, הממשלה קיימה את סעיף (ב)(1).

זאב אלקין: אפשר להכניס את זה כאן.

ראובן ריבלין: יש איזה חוק שכתבנו שעל מבצע החוק לא יחול חוק זה אם יהיה משהו.

שגית אפיק: זה באמת מיותר.

ארז קמיניץ: יש הרבה דברים מיותרים בחוק הזה אבל בכל זאת הם נכתבים.

ארז קמיניץ: אפשר להוריד את סעיף קטן (ב).

יעקב ליצמן: מבחינת

יעקב ליצמן: כם כל החוק מיותר.

ארז קמיניץ: לא, לא נכון.

ארז קמיניץ: יש דברים שחייבים לעשות אותם.

ארז קמיניץ: יש פה העתקה של דיני חוזים.

זאב אלקין: אתם מוכנים להשמיט "כוח עליון"?

ניסן סלומינסקי: הם רק יפסידו אם זה יישאר.

ניסן סלומינסקי: הממשלה תפסיד אם הסעיף יישאר.

איתי אהרונסון: במסגרת התיאום, קיבלנו את ההערה הכללית של משרד השיכון.

איתי אהרונסון: הם היו יותר ספציפיים והם אמרו שיש דברים שמהלך העבודות אתה פתאום מגלה שמבנה הקרקע הוא כזה שאי אפשר היה לצפות את זה, אי אפשר היה לדעת ועכשיו זה מחייב אותנו להיערכות אחרת לגמרי מבחינת התשתיות וכולי.

איתי אהרונסון: משרד השיכון ביקש לא להיקלע למצוקה של לוחות זמנים כאשר אין שום גורם בעולם שמסוגל לאור הדברים שהתגלו לבצע את הדברים בלוח הזמנים.

קריאה: זאת לא הייתה בקשה של משרד השיכון.

ראובן ריבלין: עתיקות, אם זה לא כתוב כאן, זה לפי חוק העתיקות ובכל פעם נתמודד עם העתיקות לפי חוק העתיקות.

ניסן סלומינסקי: אם זה מופיע כאן, זה רק לרעת הממשלה.

ענת מימון: בפסקה (ב)(2) יש שינוי לגבי פרט 1 ו-2.

זאב אלקין: נכון.

ארז קמיניץ: זה סוג של הוראת מעבר, שיהיה את המינימום שקבוע בסעיפים כאן.

איתי אהרונסון: מתחילים לספור את המועדים מיום כניסת החוק או מהמועד שהוא התחיל מלכתחילה, לפי הקצר.

זאב אלקין: זה הרעיון.

איתי אהרונסון: אם אתה תלך לפי הקצר, אתה תיקח את מה שהתחיל כבר.

ארז קמיניץ: נניח שהתחילו לספור לפי 60 יום וקיצרנו ל-30 יום, וחלפו 31 ימים, לפי החוק אם אנחנו נחיל את החוק, יש 30 ימים, אלמלא החוק יש 29 ימים.

ארז קמיניץ: אנחנו הולכים על ה-29 ימים.

איתי אהרונסון: אם אתה במינוס 6?

איתי אהרונסון: עברו 60 יום?

ארז קמיניץ: יפעלו לפי הדין הרגיל.

איתי אהרונסון: אם עברו 59 ימים?

ארז קמיניץ: נשאר עוד יום אחד.

איתי אהרונסון: אתה לא יכול לתת יום אחד להתנגדויות.

ארז קמיניץ: לא, כבר הוגשה בקשה להתנגדויות.

ארז קמיניץ: או שאתה נשאר עם הדין הכללי או שאתה נשאר עם החוק המיוחד.

זאב אלקין: סעיף 6 יורד.

איתי אהרונסון: רק לוודא שכולנו מבינים אותו הדבר.

איתי אהרונסון: שינוי בצו על ידי השר כולל שינוי פנימי כולל הוספת ישובים וגריעת ישובים וכולל שינוי פנימי בין הישובים.

זאב אלקין: סעיף דיווח יורד.

שגית אפיק: לא צריך לכתוב את זה כי ברגע שזה רשאי להתקין, הוא לא חייב להתקין תקנות.

זאב אלקין: חשוב לנו שהחוק לא יעוכב בטענה שהשר לא התקין תקנות.

שגית אפיק: זה סעיף כללי.

ניסן סלומינסקי: שלא יהיה כמו המשאל על רמת הגולן שעד היום לא קיים בגלל תקנות שהשר לא הוציא.

זאב אלקין: חסר כאן סעיף תחולה שביקשנו שזה יהיה מיום פרסום החוק.

שגית אפיק: לא צריך.

זאב אלקין: יש תיקונים לתוספת השנייה.

זאב אלקין: אין תיקונים בתוספת הראשונה.

איתי אהרונסון: קודם כל, זה התוספת הראשונה ולא א'.

איתי אהרונסון: תורידו את סעיף 6.

זאב אלקין: יש תיקונים לתוספת השנייה.

זאב אלקין: לגבי אמציה, כתוב 6 חודשים – 4 חודשים.

זאב אלקין: לגבי יסודות, במקום 5 חודשים – 4 חודשים.

זאב אלקין: עין צורים, במקום 6 חודשים – 5 חודשים.

זאב אלקין: פלמחים , במקום 6 חודשים – 4 חודשים.

זאב אלקין: מתווספת כל הרשימה של גמור או חוזה נחתם או איך שאתם רוצים לנסח את זה.

ארז קמיניץ: כל מי שכתוב בתוספת הראשונה, חייבים לקבוע אותם.

זאב אלקין: הרשימה היא: שומריה, אשקלון (שכונת הרצוג או מתחם הגולף).

ארז קמיניץ: הזיהוי בדרך כלל נעשה לפי גוש וחלקה שאין לי אותם כאן.

זאב אלקין: אתם ביקשתם לעניין שכונת הרצוג בלבד.

זאב אלקין: אשקלון (שכונת הרצוג).

זאב אלקין: ניצן, ניצנים, בת הדר, תלמי יפה, מבקיעים, בוסתן הגליל, יד חנה, יד בנימין, מגן שאול.

זאב אלקין: זה צריך להתאים לכל התוספת הראשונה.

זאב אלקין: כל הישובים שמופיעים בתוספת הראשונה צריכים להיות שם.

ארז קמיניץ: לגבי סעיף (3)(ב).

ארז קמיניץ: הממשלה לא תהיה אחראית וכולי.

ארז קמיניץ: אני מסכים שאין צורך בכוח עליון.

שגית אפיק: "הממשלה לא תהיה אחראית לעיכוב בלוח הזמנים בכל הנוגע לפיתוח תשתיות כאשר קיימת מניעה לפיתוח התשתיות".

איתי אהרונסון: בואו נראה אם אנחנו צריכים לפתור את הבעיה שמשרד השיכון הצביע עליה והיא המקרה הקיצון בו בגלל הפתעות בלתי צפויות.

זאב אלקין: כתוב כאן, לפי דין.

זאב אלקין: כאן אני רוצה תוספת, בעקבות ההערה שלך.

זאב אלקין: הסיכום עם משרד השיכון היה שלא תהיה אחראית למניעה לפיתוח תשתיות לפי כל דין שלא הייתה ידועה.

איתי אהרונסון: אתה מערבב עכשיו בין שתי נקודות שהם העלו.

זאב אלקין: למשל, עתיקות שהם ידעו – לא נכנס.

זאב אלקין: אני לא פוטר אותם מעיכובים בגלל זה.

איתי אהרונסון: בוא נחדד כי הם ביקשו משהו מעט שונה.

איתי אהרונסון: הם אמרו שכאשר משהו שלא היה ידוע והתגלה במהלך העבודה.

זאב אלקין: שלפי החוק מחייב.

איתי אהרונסון: לא, החוק נכנס בסעיף השני.

ניסן סלומינסקי: נניח התברר להם שהסלע שם הוא קצת יותר קשה.

איתי אהרונסון: זה כוח עליון.

ניסן סלומינסקי: שלא ינצלו את זה.

זאב אלקין: הם כתבו כגון ארכיאולוגיה וגיאולוגיה, אבל זה לא הניסוח.

איתי אהרונסון: נכון.

זאב אלקין: אנחנו אמרנו שמקובלים עלינו רק דברים שלא היו ידועים.

זאב אלקין: ארכיאולוגיה זה דין, זה לפי חוק, זה לא בגלל שזאת ארכיאולוגיה אלא זה לפי חוק העתיקות וחייבים לעשות דברים מסוימים.

זאב אלקין: זה נכנס להגדרה הזאת.

זאב אלקין: גיאולוגיה זה מסוג הדברים שיצטרכו להוכיח שזה כוח עליון.

ניסן סלומינסקי: תשאיר כוח עליון ושופט יחליט אם זה כוח עליון או לא.

ארז קמיניץ: מניעה לפיתוח תשתיות על פי כל דין.

זאב אלקין: שלא היה ידוע בזמן החתימה על הסכם ההתיישבות.

איתי אהרונסון: אם אתה רוצה להוסיף איזה משהו חריג שהתגלה ושלא היה ידוע.

זאב אלקין: לא, חריג שהתגלה אני לא רוצה.

ניסן סלומינסקי: אתה לא תדע להגדיר מה זה.

ניסן סלומינסקי: על פי כל דין שלא היה ידוע.

איתי אהרונסון: בוא נחשוב על גיאולוגיה.

איתי אהרונסון: גיאולוגיה זה לא על פי דין אבל יש דברים מאוד חריגים.

ארז קמיניץ: אנחנו נכנסים כאן לשאלה של דיני סיכול.

ניסן סלומינסקי: אם נניח יתברר שיש שם נפט.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שתגיע להסדר עם התושבים.

זאב אלקין: אם מישהו יעתור נגד המדינה לבית המשפט ובית המשפט יקבע שאלה נסיבות מצדיקות, חסרים לך חוקים שגם בלי נסיבות מצדיקות אתה לא מקיים?

איתי אהרונסון: לפרוטוקול נרשום שזו הייתה הכוונה.

זאב אלקין: בסדר גמור.

זאב אלקין: אנחנו נוסיף לניסוח.

זאב אלקין: כוח עליון יורד בסעיף הזה.

זאב אלקין: הממשלה לא תהיה אחראית לעיכוב בלוח הזמנים בכל הנוגע לפיתוח תשתיות לפי כל דין שלא הייתה ידועה בזמן חתימת ההסכם.

איתי אהרונסון: זה מאפשר להפר חוק.

איתי אהרונסון: אם יש מניעה על פי דין ואתה אומר שלמרות שיש מניעה על פי דין, אתה חייב לבצע.

זאב אלקין: אני אתן לך דוגמה למה התכוונו.

זאב אלקין: בזמן אישור התב"ע כתוב במזרח לכיש שהם צריכים לתאם כל מהלך עם החברה להגנת הטבע.

זאב אלקין: בגלל שזה חלק תנאי התב"ע, כרגע זה על פי דין.

זאב אלקין: אני לא רוצה שהעיכובים שנובעים מלוח הזמנים בגלל זה יקוזזו להם כי את זה הם ידעו מראש.

זאב אלקין: כאשר קבענו כאן לוח זמנים, זה היה ידוע מראש.

ניסן סלומינסקי: נניח קבעו לוח זמנים וידעו שיש שם עתיקות.

ניסן סלומינסקי: בעתיקות יש לוח זמנים, אתה מזמין את החברה, משלם ועושה את הבדיקה.

ניסן סלומינסקי: אם הם ידעו את זה מראש והתחייבו על לוח זמנים של 4 חודשים והם ידעו מראש שיש את הנושא של העתיקות, הם לא יכולים לבוא ולומר מצטערים, יש עתיקות.

ניסן סלומינסקי: יכולת לפתור את זה בחודש הראשון כי ידעת כאשר חתמת על ארבעה חודשים.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה לחייב את הממשלה להפעיל את כל מה שקשור לבדיקת העתיקות בתקופה שנקבעה.

ניסן סלומינסקי: הרי זאת פרוצדורה של זמן להזמין אותם כשאין כסף.

ארז קמיניץ: בוא ניקח לדוגמה שהממשלה התרשלה, היה ידוע שיש שם עתיקות והיא הייתה צריכה לעשות את כל הפרוצדורה של חוק העתיקות ולא עשתה.

ניסן סלומינסקי: היא ידעה את זה בזמן החתימה על לוח הזמנים.

ארז קמיניץ: המשמעות היא שאתה רוצה לחייב אותה לעשות על אף זאת?

זאב אלקין: כתוב כאן שהממשלה לא תהיה אחראית במקרים האלה.

ניסן סלומינסקי: היא כן אחראית.

ניסן סלומינסקי: נניח יש החלטת בית משפט לעיכוב עבודה למשך שלושה חודשים, הממשלה ידעה את זה כשהיא חתמה והיא חתמה על חמישה חודשים.

ניסן סלומינסקי: היא ידעה ששלושה חודשים מתוך זה היא לא יכולה לעבוד והיא ידעה זאת מראש.

ניסן סלומינסקי: היא לא יכולה לומר ששלושת החודשים האלה יצאו.

ארז קמיניץ: זה מטיל נטל על הממשלה בעת עריכת ההסכמים.

ניסן סלומינסקי: ודאי.

ניסן סלומינסקי: לגבי מה שהיא יודעת.

ניסן סלומינסקי: מה שהיא לא יודעת, היא לא יודעת.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מדברים רק על מה שהיא יודעת.

זאב אלקין: זה בדיוק מה שסוכם עם משרד השיכון, שאנחנו לא מקזזים להם עיכובים שהיו ידועים.

ארז קמיניץ: יש מצבים בהם אולי אפילו הסכמנו שתהיה פגיעה בלוח הזמנים והנה כאן מחייבים את הממשלה.

ניסן סלומינסקי: זה לא אומר שהיא חייבת לעשות את זה, אבל היא תהיה אחראית על העיכוב.

ניסן סלומינסקי: אם העיכוב מתואם, היא לא תצטרך לשלם פיצויים כי זה מתואם.

ניסן סלומינסקי: כאן לא מדובר על כך שהיא חייבת לעשות אף על פי כן ולמרות הכל.

ניסן סלומינסקי: הכוונה שהיא תצטרך עכשיו לזרז משהו אחר, תצטרך לשלם איזשהו פיצוי שיגרום לה לפעול.

ארז קמיניץ: יש כאן דברים של חוסר ודאות.

ארז קמיניץ: יש מתחם של חוסר ודאות ואנחנו לא יכולים להגדיר אותו עכשיו.

ארז קמיניץ: אם אתה מטיל את הנטל הזה לזמן ההסכמים.

ניסן סלומינסקי: אני מדבר על מה שהממשלה יודעת.

ניסן סלומינסקי: אם לא ידעו שיש עתיקות ואחר כך גילו, זה לא נקרא שהיא יודעת.

ארז קמיניץ: לכן התחלתי מחוסר הוודאות.

ארז קמיניץ: יכול להיות שהממשלה יודעת שיש משהו שלפי דין עשוי לעכב אבל היא חושבת שתוך שלושה-ארבעה חודשים היא תסיר את העיכוב הזה.

ארז קמיניץ: אם הסעיף הזה יישאר על כנו, היא לא תיקח את הסיכון של ארבעת החודשים.

ניסן סלומינסקי: היא תכתוב את זה בהסכם.

ניסן סלומינסקי: לוח הזמנים יהיה כזה אלא אם כן.

ארז קמיניץ: יש מצבים בהם אני יכול להסכים אתך ויש מצבים בהם אני מניח שתוכל להסכים אתי שלא לזה הכוונה.

ארז קמיניץ: לכן אני חושב שהניסוח הזה הוא קשה מדיי.

ארז קמיניץ: החובה לממשלה לעשות משהו למרות שיש מניעה על פי דין, כאשר המניעה ידועה, יש מצבים בהם כולם היו מסכימים שלא לזה התכוונו.

ארז קמיניץ: בעיניי זה קשה מדיי.

זאב אלקין: מה אתה מציע?

זאב אלקין: מה הניסוח שאתה מציע?

ארז קמיניץ: לסמוך על זה שהממשלה באמת רוצה לגמור את הפרוייקטים האלה בסופו של דבר.

זאב אלקין: זה בסדר, אז אפשר לא לחוקק את החוק.

זאב אלקין: איזה ניסוח אתה מציע?

ארז קמיניץ: מניעה על פי דין היא מניעה על פי דין ולא משנה אם ידענו או לא ידענו.

ארז קמיניץ: אין באמור כדי לגרוע מחובת הממשלה לעשות את מרב המאמצים להסיר מניעה על פי דין.

ניסן סלומינסקי: אתה יכול לכתוב על פי דין אלא אם כן ידעה הממשלה זאת מראש.

ארז קמיניץ: יש מצבים שידעתי מראש ובכל זאת לא היה בכוחי.

ארז קמיניץ: כל דבר שהייתי עושה, לא היה מספיק.

ניסן סלומינסקי: אז לא היית חותם על לוח זמנים כזה.

ניסן סלומינסקי: הממשלה תחתום על לוח זמנים כשהיא יודעת שהיא לא יכולה לבצע?

ארז קמיניץ: לוח הזמנים הוא היום והידיעה היא במועד בו מתחילים לספור את תשעת החודשים.

קריאה: המניעה, בין אם הייתה ידועה ובין אם לא הייתה ידועה, ייכתב כאן "ואולם הייתה המניעה לפי דין, הממשלה תפעל בשקידה להסרת המניעה".

קריאה: משהו בסגנון הזה.

קריאה: לחייב את הממשלה בחיוב השתדלות.

איתי אהרונסון: בלית ברירה אנחנו מקבלים את זה, אבל עלול להיות מצב שבו דרך הדין יכולים למצוא כל מיני סיבות למשוך את לוח הזמנים.

איתי אהרונסון: צריך לדעת לעשות את ההבחנה הנכונה, מתי זה אמיתי ומתי זה לא אמיתי.

זאב אלקין: בסדר.

זאב אלקין: זה סוכם.

זאב אלקין: אתם תנסחו את זה.

שגית אפיק: אני רוצה לחזור לסעיף (3)(ב)(1), לגבי ההארכה.

זאב אלקין: ההארכה היא של לוח הזמנים בתוספת השנייה, של משא ומתן.

שגית אפיק: בסעיף 2 תתווסף ההגדרה של הסכמי התיישבות: "הסכם לצורך התיישבות בישוב מהישובים המנויים בפרטים 1 עד 4 לתוספת הראשונה, לרבות הסכם העתקה לפי סעיף 85 לחוק.

שגית אפיק: הסכם או כתב התחייבות בנוסח כפי שתקבע הממשלה".

שגית אפיק: סעיף 3(ב)(1) יאמר: "הממשלה תתקשר בהסכמי התיישבות" והגדרנו אותם, "עם המפונים ועם כל גורם נוסף".

שגית אפיק: כאן, היכן שכתוב "בפסקה זו", המלים האלו יימחקו ובמקומן יבוא "ואולם השר רשאי, באישור ועדת הכספים להאריך את התקופה המנויה בתוספת השנייה".

שגית אפיק: בפסקת משנה (ב) יהיה "הממשלה התקשרה עם המפונים בהסכם התיישבות".

איתי אהרונסון: שעבודים, עיקולים וכולי.

זאב אלקין: כל הרשימה.

שגית אפיק: אנחנו נגדיר את זה מחדש.

שגית אפיק: בפסקה 3(א), בסופה "לגבי הישובים המנויים בתוספת ראשונה פרט 5".

שגית אפיק: בפסקה (ג)(2), לגבי ישובים שבתוספת השנייה נאמר שבוצע.

איתי אהרונסון: נכתבה המילה "בוצעה".

שגית אפיק: אפשר לראות את הממשלה כאילו מילאה את חובתה לפי אותה פסקה.

שגית אפיק: בסעיף 4, הצעת הממשלה יורדת.

ענת מימון: אנחנו נוסיף הוראת מעבר שהמועדים של תכנון הבנייה יימנו מיום כניסת החוק לתוקף או מיום שהם התחילו להימנות מלכתחילה לפי המועד הקצר.

שגית אפיק: סעיף 5 נשאר כפי שהוא.

שגית אפיק: סעיף 7 הופך להיות סעיף 6 וייאמר בו "השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו, ואולם לעניין תקנות לביצוע הוראות סעיף 4 יהיה רשאי להתקין בהתייעצות עם שר הפנים".

שגית אפיק: התוספת שנייה.

שגית אפיק: אמציה – 4 חודשים, יסודות – 4 חודשים, עין צורים – 5 חודשים, פלמחים – 4 חודשים, ואז יתווספו אלה שבוצעו.

שגית אפיק: שומריה, אשקלון (שכונת הרצוג בלבד), ניצן, ניצנים, בת הדר, תלמי יפה, מבקיעים, בוסתן הגליל, יד חנה, יד בנימין ומגן שאול.

שי חרמש: נווה ים בפנים?

זאב אלקין: כן.

זאב אלקין: רק לגבי סעיף חוזה ההתקשרות.

זאב אלקין: ה צ ב ע ה

זאב אלקין: תודה רבה.