ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 412, 2008-03-18 10:00

יצחק גלנטי: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

יצחק גלנטי: זה דיון על עבודת מחקר שנעשתה על ידי קו לעובד, שבדק כיצד נדחקים עובדי שעות אל מתחת לשכר המינימום.

יצחק גלנטי: עובדי שעות, להבדיל מעובדים בשכר יומי או בשכר חודשי.

יצחק גלנטי: על פי מסקנות הדוח, מסתבר שכ-45% מהעובדים במדינת ישראל נכללים בהגדרה של עובדים על פי שעות.

יצחק גלנטי: על פי המצב הקיים, התנאים הסוציאליים שלהם וכל יתר התנאים העקיפים נפגעים בצורה קשה יותר.

יצחק גלנטי: הדבר הנכון ביותר יהיה לתת לעו"ד ערן גולן להציג את הדברים.

ערן גולן: התחלת הדוח מבוססת על שורה של תלונות של עובדים, שהגיעו אלינו בשנים האחרונות.

ערן גולן: אלה עובדים שהעלו כל מיני בעיות מסוגים שונים, שאמרו שהם עובדים במשרה מלאה אבל לא מקבלים כמו יתר העובדים.

ערן גולן: החלטנו לבדוק בצורה רוחבית את כל הנושא של עובדים בצורה שעתית לעומת עובדים במשרה חודשית.

ערן גולן: גילינו, שמתופעה שהיתה שולית בשוק העבודה, השיטה הפכה לשיטה מאוד מקובלת, שבדרך נפגעו לא מעט מהזכויות של העובדים, לפעמים בכוונה ולפעמים לא בכוונה, לפעמים לא היו ערים לכל הדקויות.

ערן גולן: המחשבה של המחוקק ושל ארגוני העובדים שחתמו על ההסכמים היתה, שמן הסתם מדובר בדברים זמניים שבשוליים.

ערן גולן: כיום הנתונים מלמדים שמדובר ב-45% מהעובדים.

ערן גולן: נוצרת בעיה אמיתית.

ערן גולן: אנשים יכולים לעבוד משרה מלאה, ורק בגלל שקוראים להם עובדים לפי שעות הם ייצאו מקופחים לעומת החברים שלהם.

ערן גולן: לא מדובר על עובדים של מעסיק אחר או על עובדים של חברות כוח אדם, אלא על עצם הגדרת צורת ההעסקה.

ערן גולן: גילינו פה שורה של בעיות, החל מבעיות בחוק שכר מינימום, כאשר מדובר בחודשים קצרים.

ערן גולן: ההתחייבויות של אנשים, כמו משכנתא ושכר דירה, הם על בסיס חודשי.

ערן גולן: לעומת זאת, בחודש קצר לא ניתן להגיע לשכר מינימום חודשי.

ערן גולן: נושא החגים גם הוא בעייתי.

ערן גולן: צריכים לעבוד שלושה חודשים לפחות, צריך לעבוד גם יום לפני החג ויום אחרי החג.

ערן גולן: הדרך של חישוב יום חופשה הוא בעיה.

ערן גולן: הנושא של הודעה מוקדמת לפיטורין ולהתפטרות גם היא בעייתית.

ערן גולן: נניח שאתה לוקח היום עובד למשרה מלאה, ואחרי שנה אתה צריך לתת לו התראה של חודש לפני שאתה מפטר אותו.

ערן גולן: כאשר הוא עובד בשכר ולא עובד חודשי, מספר הימים משתנה.

ערן גולן: בימים אלה אנו רוצים לגבש שורה של הצעות חקיקה – ואני מקווה שהן ייעשו גם בתיאום עם משרד התמ"ת, משרד המשפטים ומשרד האוצר - שיובילו לכך שתהיה השוואה כלכלים בזכויות של אותם עובדים.

דבורה אליעזר: אנחנו חושבים, שהדוח הוא בעל חשיבות גדולה כיוון שהוא מציב את הבעיה על סדר היום.

דבורה אליעזר: נכון להיום אנו צריכים לבחון פתרונות למצב, פתרונות לשאלות שונות שמתעוררות ביחד עם הדוח: האם יש צורך בהבחנה בין סוגי עובדים, סביב השאלה איך משתלם השכר לעובדים.

דבורה אליעזר: נראה לי שהתשובה לשאלות האלה תבוא מתוך עבודה משותפת לא רק של הארגונים שפועלים לטובת זכויות עובדים.

דבורה אליעזר: מכיוון שמדובר בדבר שהוא במיינסטרים בשוק העבודה, צריך לבוא בדברים עם ארגוני עובדים וארגוני מעבידים.

דבורה אליעזר: חלק מהפתרונות יוכלו למצוא מקום בחקיקה, אולי בהסכמים קיבוציים וצווי הרחבה.

יצחק גלנטי: האם אתם התחלתם לעבד איזושהי חקיקה בנושא הזה?

דבורה אליעזר: אנחנו שמנו לנו כיעד לטפל בבעיה הזו, אבל נכון להיום אין הצעות חקיקתיות.

דבורה אליעזר: אנחנו חושבים, שכן צריך לעבוד על הנושא הזה.

יצחק גלנטי: האם אתם מוכנים להרים את הכפפה הזו ולהתחיל לטפל בנושא בצורה מאסיבית?

דבורה אליעזר: אנחנו מוכנים לרכז את העבודה בנושא הזה, עבודה שתהיה משותפת לגורמים השונים במשק.

יצחק גלנטי: האם יש פה נציג מטעם התאחדות התעשיינים?

יסמין וירט: אנחנו שוחחנו עם התאחדות התעשיינים, והגענו לכלל הסכמה שהיוזמה היא יוזמה ברוכה.

יסמין וירט: אנו רוצים להיכנס לנושא לעומק ולבחון אותו על כל היבטיו.

יסמין וירט: אנו לא בהכרח מסכימים לכל ההצעות, אבל אנחנו רוצים לגבש הסכמה.

יסמין וירט: באופן עקרוני אנו רוצים להגיע להסכמות ולהסכמים לאו דווקא בדרך של חקיקה או הצעת חוק.

יסמין וירט: אנחנו לא שוללים הצעת חוק, אבל אנחנו רוצים לבחון את הנושא.

יסמין וירט: אנחנו מעדיפים ליצור הסכם בעניין הזה ולגבי נושאים נוספים, בהם יש הבדלים בין עובדים.

יסמין וירט: אנחנו רוצים להגיע לכלל הסכמות, ולנסות לקדם אותן.

יסמין וירט: היוזמה הזו ברוכה, ואנו רוצים לבחון אותה.

יצחק גלנטי: ערן, על פי המחקר שאתם עשיתם, כמה זמן הבעיה הזו קיימת, מה סדר הגודל שלה, כיצד היא התפתחה.

ערן גולן: הבעיה הזו היתה קיימת כבר בשנות ה-50, כאשר נעשו תיקונים במשך השנים.

ערן גולן: לדוגמא, עד לשנת 1983 עובד בשכר היה זכאי לחצי מפיצויי הפיטורין של עובד עם משכורת, והיום ישנה השוואה בין שני המקרים.

ערן גולן: עדיין נותרו לא מעט חוקים.

ערן גולן: היום גם צורות העסקה מסורתיות וגם צורות העסקה חדשות, כמו נושא של טלמרקטינג, חברות אינטרנט, חברות שנותנות שירותים: בנקים ושירותי לקוחות, אין בהן יותר את הפונקציה של עבודה בשכר חודשי, אלא לבעלי תפקידים בכירים.

יצחק גלנטי: מתי הנושא הפך להיות בעייתי, אקוטי?

יצחק גלנטי: אני אומר, כי ההיסטוריה עד לשינוי התפיסה הכלכלית במדינת ישראל של הכפר הגלובאלי לא הביאה למצב הנוכחי.

יצחק גלנטי: כלומר, רק לאחר תקופה מסוימת הנושא תפס ממדים, עלה וצף בצורה המחייבת טיפול.

ערן גולן: אני חושב שפה צריך להבחין בין שלוש קבוצות של עובדים: עובדים ישראלים, עובדים זרים ועובדים פלסטינים שהועסקו בישראל.

יצחק גלנטי: אנחנו לא דנים בעובדים פלסטינים, אלא באזרחי ישראל.

ערן גולן: נכון.

ערן גולן: אבל כל אדם שעובד בישראל, לא משנה מה המוצא שלו, חוקי העבודה חלים עליו.

ערן גולן: אנחנו מדברים על עובדים שעובדים בישראל ולא במקומות אחרים.

ערן גולן: הגל האחרון של העובדים האלה התחיל בשנות ה-90.

ערן גולן: במקביל עלה הנושא של העובדים הזרים.

ערן גולן: חברות הבנייה ניסו לעקוף את ההסכמים הקיבוציים בענף הבנייה שדיברו על עובדים בשכר חודשי, והעסיקו אותם בשכר לפי שעה.

ערן גולן: רק לפני קרוב לשנה בית הדין הארצי אמר, שלא יכול להיות שעובד זר שעובד 230 שעות בחודש, בגלל שיהיה כתוב שהוא עובד שעתי ולא עובד חודשי ההסכם הקיבוצי באותו ענף לא יחול עליו.

ערן גולן: בצורה היסטורית, הוא התחיל עם העובדים הפלסטינים שעבדו בישראל.

ערן גולן: ממשהו שהיה בשולים עברנו למצב הקיים היום, בו רוב המשק הישראלי, כולל העובדים הישראלים, מועסקים בו.

יצחק גלנטי: אתם מדברים בדוח שלכם על 45%.

יצחק גלנטי: זה כבר לא משהו שולי.

יצחק גלנטי: ברגע שהמשק הישראלי עבר ממצב שמרביתו בנויה על ענף השירותים ולא על ענפי תעשייה – בענפי התעשייה, באופן יחסי, הבעיה הזו היא פחות קיימת.

יצחק גלנטי: הנושאים האלה בעיקר קיימים בענפי השירותים - נעלמה צורת העסקה המסורתית וזאת צורת ההעסקה שרווחת.

יצחק גלנטי: אני מחזיר את השאלה לעו"ד יסמין וירט.

יצחק גלנטי: האם אתם לא הייתם אמורים להיות כלב השמירה על אותם עובדים שהפכו לעבדים?

יצחק גלנטי: איפה הייתם?

יצחק גלנטי: הבעיה לא התעוררה עכשיו.

יצחק גלנטי: ראשיתה בשנות ה-50, כאשר היא הפכה לאקוטית יותר בשנות ה-90.

יצחק גלנטי: היום אנו בשנת 2008.

יצחק גלנטי: איפה הייתם?

יסמין וירט: יכול להיות שכן טיפלו בנושא הזה.

יסמין וירט: אני לא בדקתי את זה לעומק מבחינת מה שההסתדרות עשתה.

יסמין וירט: אני יכולה לומר לך, שבלשכות הייעוץ שלנו לפרט אנו כן מטפלים בנושאים כאלה יומיום.

יצחק גלנטי: זה בצורה נקודתית אבל לא במאקרו.

יסמין וירט: לגבי המאקרו, לא בדקתי את הסוגיה.

יסמין וירט: אני אבדוק זאת ואחזור אליכם.

יסמין וירט: בכל מקרה אנו מברכים על היוזמה הזו.

חנה זוהר: אני הייתי רוצה לחדד את הנושא.

חנה זוהר: אנחנו היינו ערים לנושא הזה בנוגע לעובדים הפלסטינים, כאשר אז מדור התשלומים של משרד העבודה הגדיר אותם כעובדים יומיים, למרות שחלקם הגדול עבד משרות מלאות בתקופות ממושכות.

חנה זוהר: למה חשוב לציין את זה?

חנה זוהר: משום שאנחנו רואים שההתחלה של התופעות הקשות מתחילה בקרב החוליות החלשות, במקרה הזה זה התחיל עם העובדים הפלסטינים, אחר כך העובדים הזרים ואחר כך היתה זליגה לעובדים הישראלים.

חנה זוהר: לכן, האזכור שזה התחיל עם הקבוצות החלשות, הוא חשוב כדי להתמודד בהמשך עם תופעות מסוג זה.

שלום בר: לגבי נושא של דפוס העסקה לפי שעות – מדובר במרבית המקרים בדפוס אוטנטי.

שלום בר: כאשר עובד עובד במשמרות ומשתנות ובאתרים שונים, כאשר בכל אתר שעות העבודה הן אחרות, פעמים רבות הנושא של דפוס העסקה הזה הוא גם נושא שמתאים לעובד עצמו.

שלום בר: אם מדובר בעובד שצריך את הגמישות התעסוקתית, סטודנט או עובד בעבודה נוספת, זה מתאים לעובד.

שלום בר: זהו תוצר של משא ומתן שנעשה בין העובד לבין המעביד.

שלום בר: לא צריך לבטל את דפוס העסקה הזה.

שלום בר: דפוס העסקה הזה הוא לא הגורם לזה שיש פגיעה בזכויות העובדים.

שלום בר: זה נכון שיש מצבים בחוק ובהסכמים הקיבוציים, שתנאים של עובדים שעובדים בשכר לפי שעה הם יותר נמוכים מאשר תנאים של עובד לפי משכורת חודשית, אבל יש גם מצבים הפוכים.

שלום בר: ניתנה פה דוגמא של הנושא של הודעה מוקדמת.

שלום בר: הודעה מוקדמת היא זכות וחובה דו צדדית.

שלום בר: עובד שהוא עובדת שעתי, הוא חייב בהודעה מוקדמת יותר קצרה מאשר עובד חודשי.

שלום בר: לגבי חופשה שנתית – לעובד שעתי לוקחים ועושים ממוצע של השכר של השלושה חודשים בהם המשכורת היתה גבוהה יותר.

שלום בר: כך יכול להיות מצב שעובד שעתי יקבל יותר מאשר עובד שנתי.

שלום בר: זה נכון שיש בלבלול מושגים, וצריך היה לעשות סדר.

שלום בר: אני חושב, שהיה צריך לשבת בצורה מסודרת ולעשות סדר בעניין.

שלום בר: יש עובד שעתי, יש עובד יומי ויש עובד חודשי.

שלום בר: בכל מקום: ביטוח לאומי, דיני עבודה או במס הכנסה, יש לאותן הגדרות פרשנויות שונות.

שלום בר: יכול להיות שיש מקום לבוא ולעשות סדר במינוח של הדברים.

שלום בר: לדעתי, עשו הקשר לא נכון.

שלום בר: הנושא של פגיעה בזכויות עובדים הוא בעיה ענפית, והוא לא נובע מזה שעובד מוגדר כעובד שעתי או עובד יומי או חודשי.

שלום בר: עצם ההגדרה או צורת תשלום השכר, היא לא הגורם לזה שפוגעים בזכויות.

שלום בר: הפגיעה בזכויות היא בעיה ענפית.

שלום בר: היא קשורה לענפים מסוימים: ענף הבניין, ענף הסיעוד, ענף השמירה, ענף הניקיון.

שלום בר: זו בעיה ענפית, שנובעת מכשל שוק, ממבנה ענפי ולא מצורת העסקה.

שלום בר: הטיפול בנושא של העובדים השעתיים והמיקוד בעניין הזה יכול להטעות אותנו בעת חיפוש אחר הפתרון.

שלום בר: יש הרבה מאוד עובדים שעתיים שמקבלים יותר משכר מינימום.

שלום בר: היום דפוס העסקה הזה נהוג במשרדי עורכי דין, משרדי רואי חשבון ובהיי-טק.

שלום בר: דווקא עובדים עם משכורות מאוד גבוהות עובדים בדפוסים האלה.

שלום בר: זה לא נכון שכל מי שמקבל שכר לפי שעה, מקבל שכר מינימום.

שלום בר: אני חושב שהטיפול צריך להיות בשני מישורים.

שלום בר: המישור האחד הוא השוואת התנאים מבחינת ההסכמים הקיבוציים והחוקים של עובדים לפי שעה לעומת עובדים חודשיים.

שלום בר: איפה שיש הבדל צריך לעשות השוואה.

שלום בר: המישור השני הוא טיפול במינוח.

שלום בר: כלומר, שבכל המגזרים: בביטוח לאומי, במס הכנסה ובחקיקת העבודה, ידברו באותה שפה והמינוחים יהיו זהים.

שלום בר: במקביל, צריך לטפל באותם כשלים שקיימים באותם ענפים שדיברנו עליהם.

שלום בר: כלומר, אם יש בעיה בענף הניקיון, צריך לטפל בבעיה הענפית ולא בצורת העסקה שם.

יצחק גלנטי: אני חייב להתייחס לדבריך.

יצחק גלנטי: אני משוכנע, שהתלונות שהגיעו לקו העובד לא באו מאותם עובדי שעה בענף ההיי טק, ששם יש בסיס של חוזה אישי בין עובד למעסיק על בסיס של שעות.

יצחק גלנטי: אם הגיעו תלונות, הן הגיעו מאלה שלא מסוגלים להגיע לשכר המינימום ולא מעשירי העם, לא מהעשירון העליון.

יצחק גלנטי: אנחנו חייבים לתת את הדעת דווקא לקבוצה החלשה.

יצחק גלנטי: אני בטוח, שגם בבנקים מעסיקים מנהלי סניפים לפי שעה, אבל לא הם הכתובת.

יצחק גלנטי: הייתי נותן יד חופשית לניהול משא ומתן בין עובד לפי שעה לבין המעסיק שלו, לו תנאי הפתיחה של שניהם היו שווים.

יצחק גלנטי: ברור לנו שעובד על בסיס של שעה מוכן לעבוד גם בשכר שהוא מתחת לשכר המינימום, ובלבד שיקבל עבודה.

יצחק גלנטי: הוא לא נמצא בסיטואציה של הכתבת תנאים למעביד.

יצחק גלנטי: לכן, צר לי לומר שאני לא יכול לקבל את דעתך בנושא זה, שזה חייב להיות פתוח ליחסי עובד מעביד במשמעות המקובלת, כמו בחברת חשמל, בנמל, בבל"ל, ששם יש הגנה של ארגוני עובדים, של ההסתדרות הכללית ואולי גם של ההסתדרות הלאומית.

יצחק גלנטי: שם יש גופים מאורגנים שמסוגלים לנהל משא ומתן ולעמוד על זכויות העובדים.

יצחק גלנטי: לכן, בוא לא נשווה דין עובד בחברת שמירה על בסיס של שעות כדין של מקום עבודה מסודר, גדול ומאורגן.

יצחק גלנטי: אני חולק על דעתך ואומר, כי הוועדה צריכה לתת את דעתה דווקא לאותן קבוצות עובדים שאין להן הגנה.

שלום בר: לכן, אני טענתי שהבעיה היא ענפית.

יצחק גלנטי: אינני יודע אם הבעיה היא ענפית.

יצחק גלנטי: ייתכן ואלה שערכו את המחקר מצאו שוני בין הענפים, ואולי הם לא חקרו את הנושא מבחינה ענפית.

יצחק גלנטי: אני פונה בנקודה זו לנציגות של ההסתדרות הכללית, שהיא הנציגות החזקה, לתת את הדעת לשאלה, האם הבעיה היא אכן ענפית.

יצחק גלנטי: אם כך הדבר, יכול להיות שיש מקום לדון במסגרת הענפית ואולי להסדיר את זה.

יצחק גלנטי: אנחנו פה מקיימים דיון במאקרו, על מנת לחפש אחר הפתרון למצב הבלתי אפשרי שבו 45% מהעובדים נמצאים בו.

יצחק גלנטי: אולי 45% כוללים בתוכם את אותה קבוצה שלא רוצה שנטפל בה, אבל ללא ספק יש אחוז לא מבוטל של אנשים שנמצאים מתחת ליכולת הקיום, גם על בסיס של שכר לשעה.

יצחק גלנטי: אינני יודע אם הם מסוגלים לאסוף את סך כל שעות העבודה שלהם ל-4-5 ימים בחודש.

יצחק גלנטי: לכן, אנו חייבים למצוא פתרון אופטימאלי כדי להגיע לכך, שלא יהיו אנשים בסיטואציה הזו.

מירה וקנין: לדעתנו הבעיה איננה ענפית.

מירה וקנין: אנחנו מתנגדים לכך שהבעיה ראויה להיפתר במסגרת הסכם.

מירה וקנין: אנחנו חושבים שכן צריך ללכת לקראת חקיקה, כי הסכם בסופו של דבר מחייב את הצדדים ובמידה והוא יורחב זה מחליש אותו יותר מדבר חקיקה.

מירה וקנין: מאחר והנושא הוא חשוב, כדאי להסדירו בחוק.

מירה וקנין: אנחנו מוכנים לגבש את החוק.

יצחק גלנטי: האם אתם מוכנים להגיש הצעת חוק בנושא?

מירה וקנין: כן.

יצחק גלנטי: אתם מתפרצים לדלת פתוחה.

יצחק גלנטי: אנחנו כוועדה נשמח לקבל כל הצעה בעניין, שתהיה מסוגלת להוביל לכיוון בו הבעיה תיפתר.

יצחק גלנטי: יחד עם זה, אני פונה ליתר נציגי המשק על מנת שיגיעו לכלל הסכמים מתקבלים על הדעת, לא של הפיכת העובד לעבד.

יצחק גלנטי: המציאות היא הפוכה.

יצחק גלנטי: לפי הידיעות הקשות לגבי מה שצפוי להיות במשק - תקופת מיתון שבה יותר ויותר מפעלים ייצאו מחוץ למדינת ישראל ויפנו לייצור ואספקת שירותים בסין, ירדן ומצרים, האבטלה תחגוג.

יצחק גלנטי: האם אנו רוצים להפוך את המובטלים לנוברי אשפתות?

יצחק גלנטי: אני לא חושב שמדינת ישראל צריכה לאפשר סיטואציה כזו.

יצחק גלנטי: לכן, טוב לטפל בזה שעה אחת לפני ולא לעשות זאת אחר כך כאשר החלב נשפך.

יחזקאל אופיר: אני הייתי רוצה לדבר על בעיה שאנו נתקלים בה רבות.

יחזקאל אופיר: יש בעיה ברישום השעות של העובדים השעתיים.

יחזקאל אופיר: כאשר אדם עובד חודשי, מסגרת העבודה שלו ברורה.

יחזקאל אופיר: כאשר עובדים לפי שעות, זהו בעיה.

יחזקאל אופיר: בהרבה מקומות הרישום הוא לא רישום, ושם נפגעים עובדים.

יחזקאל אופיר: אם לא נעשה רישום כדין, הוא מקבל 5 שעות כאשר בפועל הוא עבד 8 שעות.

יחזקאל אופיר: כאשר יש כרטיס מגנטי, החיים קלים.

יחזקאל אופיר: בענף הניקיון והשמירה הנושא של כרטיס נוכחות בעייתי, ושם הניצול גדול יותר.

יחזקאל אופיר: בנוסף, אנחנו נתקלים בחוסר מודעות גבוהה מאוד בקרב העובדים האלה.

יחזקאל אופיר: לחשב את כל השעות האלה זה מסובך אפילו לנו, ואנו מנסים עכשיו להתמודד עם התופעה.

יחזקאל אופיר: חישוב של חלקי שעה הוא בעייתי.

רבקה ורבנר: אנחנו רואים את הנושא כנושא חשוב.

רבקה ורבנר: קיימנו דיון על המאמר.

רבקה ורבנר: מצד שני, אנחנו כמדינה לא יכולים להכריח את הארגונים שחותמים על הסכמים קיבוציים המאפשרים את המצב הזה.

רבקה ורבנר: ..

יצחק גלנטי: פה מדובר על אנשים הנמצאים מחוץ להסכמים הקיבוציים.

רבקה ורבנר: לא.

רבקה ורבנר: בענף השמירה והבניין גם כן מדובר בהסכם קיבוצי.

רבקה ורבנר: צריך לחדד את זה, שצריך לעשות סינכרוניזציה בין התנאים בנוגע לעובדי שעות, לבין עובדים בהסכמים כלליים והסכמים ענפיים.

יצחק גלנטי: האם אתם מוכנים להרים את הכפפה הזו?

רבקה ורבנר: כן.

רבקה ורבנר: אנחנו מוכנים, אבל צריך לזכור שמי שצריך להיות אמון על זה זו ההסתדרות.

רבקה ורבנר: צריך בעת החתימה או לפני החתימה לוודא שלא מדובר בהסכם שעתי.

יצחק גלנטי: אני שואל את משרד התמ"ת, האם אתם מוכנים להרים את הכפפה.

רבקה ורבנר: דבי ענתה בעניין הזה.

יצחק גלנטי: אני מוקיר את דבי.

רבקה ורבנר: כפי שאמרה דבי, הממונה יסכים ורוצה לטפל בבעיה.

רבקה ורבנר: אני מציינת את העובדה, שלפני חתימה על הסכמים קיבוציים צריך לשים לב לעניין הזה.

רבקה ורבנר: אנחנו כמדינה לא חותמים על זה.

יצחק גלנטי: אני מבקש לדעת, כמה זמן נחוץ לכם כדי להזיז את הנושא הזה?

רבקה ורבנר: שלושה חודשים.

דבורה אליעזר: לדעתי, זה נושא שייקח זמן להגיע בו לפתרונות.

יצחק גלנטי: אני מבין שאת לא רוצה להתחייב, אבל את יודעת איך הוועדה הזו עובדת.

דבורה אליעזר: אני מציעה, שהוועדה תקבע מועדים כדי שאנחנו ניתן דיווחים בקשר למפגשים בהתקדמות העבודה.

דבורה אליעזר: שלא ייקבע לנו מועד לסיום העבודה, כי יש הרבה גורמים שצריך להתייעץ איתם.

דבורה אליעזר: חלק מהבעיות נובעות מההסכמים הקיבוציים עצמם.

יצחק גלנטי: האם אתם מסוגלים תוך חודשיים להגיש לוועדה דיווח ראשון?

דבורה אליעזר: כן.

עירית נשבן: בהצעת החוק לגבי פיצויי התפטרות, למרות שבשנת 1983 הנושא תוקן והושוו פיצויי הפיטורין בין עובד שעתי ובין עובד במשכורת, עדיין בהצעת החוק זה מופיע כאילו עובד שעתי מקבל שבועיים ולא חודש.

עירית נשבן: זה לתשומת לבכם.

שלום בר: אני רוצה להדגיש שוב, שהבעיה היא בעיה ענפית וצריך להתמקד בענפים האלה.

שלום בר: הרעה החולה, היא קיום של יחסי עבודה מורכבים.

שלום בר: מצד אחד יש את העובד, מצד שני יש את חברת השירותים שנותנת את השירותים, ומצד שלישי יש את המזמינים.

שלום בר: אלה הם הענפים הבעייתיים.

שלום בר: הבעיה היא, שאותם מזמינים לא אחראים על תנאי העבודה של העובדים שמועסקים אצלם במפעלים.

שלום בר: זאת הבעיה שצריך לטפל בה.

שלום בר: ברגע שנפתור את הבעיה הזאת, נפתור את כל הבעיות האחרות.

שלום בר: לא נצטרך אכיפה של משרד התמ"ת ולא נצטרך חוקים של משרד המשפטים.

שלום בר: מזמין העבודה יהיה אחראי.

שלום בר: הוא סוכן האכיפה הכי טוב.

שלום בר: יש לו רואה חשבון ועורכי הדין, והוא יכול לעשות את כל הבדיקות.

שלום בר: זה לא משנה אם זה עובד בשעה או עובד חודשי.

שלום בר: העובדים יקבלו את מה שמגיע להם.

שלום בר: נפתור פעם אחת ולתמיד את הבעיה בענף השמירה, בענף הניקיון, בענף הסיעוד, בענף כוח האדם.

שלום בר: כל האנשים שיושבים פה, כולל נציגי קו לעובד, יסכימו איתי, שהגיע הזמן לטפל בבעיה הזו באופן מהותי, לפתור את הבעיות בענפים האלה פעם אחת ולתמיד ולא בצורה שבה אנו כל הזמן נתחיל לטפל במשהו מהצד כדי להראות שאנו עושים משהו.

דבורה אליעזר: אני רוצה לומר, שבשנים האחרונות אנו מדברים על איך אנו משפרים את מימוש הזכויות.

דבורה אליעזר: כאן אנו מדברים על הזכות עצמה.

דבורה אליעזר: אם שני עובדים עובדים אותו מספר שעות, ואחד מקבל שכר מינימום בגובה 3,710 שקלים והשני מקבל שכר מינימום של 3,400 שקלים, זאת לא בעיה של אכיפה אלא בעיה של הזכות עצמה.

יצחק גלנטי: אז תשבו ותטפלו בזה.

יצחק גלנטי: בואי לא ננהל כאן את משא ומתן.

דבורה אליעזר: אני משיבה לאדון שלום בר, שאנחנו כאן עוסקים בזכות עצמה, ולא במימוש הזכות שזה נושא חשוב אחר.

יצחק גלנטי: אבל אני לא רוצה לנהל פה משא ומתן בין השותפים השונים לנושא.

דבי גילד-חיו: רציתי לברך את קו לעובד על הדוח היפה והחשוב, ולבקש שבמשא ומתן ישותפו גם נציגי ארגוני זכויות אדם, שעוסקים בזכויות עובדים בתחום הזה.

דבי גילד-חיו: אנחנו קשורים לשטח, ואנחנו יכולים להביא לדיונים האלה נקודת מבט שלא תמיד נמצאת בדיונים האלה.

מאיר אסרף: רציתי לומר, שסוכן האכיפה הטוב ביותר הוא לאו דווקא המזמין, למרות שאנחנו עכשיו מטפלים בזה בחוק אחר.

מאיר אסרף: סוכן האכיפה הטוב ביותר הוא המעסיק.

מאיר אסרף: המעסיק הוא זה שמתקשר עם העובד, הוא זה שאחראי לזכויותיו של העובד במישרין.

מאיר אסרף: למרות שאנו דנים באחריותם של מזמינים, אסור לנתק את האחריות הזו.

יצחק גלנטי: אני רוצה לסכם את הישיבה.

יצחק גלנטי: הוועדה משבחת את עמותת קו לעובד על המחקר שנעשה, הנוגע לפגיעה הקשה בעובדים לפי שעות.

יצחק גלנטי: הוועדה קוראת למשרד התמ"ת, לקבוע בחקיקה או בתקנות דרכי חישוב שכר המינימום לעובדי השעות בדרך כלשהי, אשר תפצה את העובדים לפי שעות על הפערים בינם לבין העובדים לפי שכר חודשי או יומי.

יצחק גלנטי: הוועדה קוראת למשרד התמ"ת, לקבוע הוראות מיוחדות לגבי עובדים לפי שעות, בדבר זכאותם לחגים, חופשה שנתית, דמי מחלה וכל יתר התנאים הסוציאליים הנלווים.

יצחק גלנטי: הוועדה קוראת לארגוני העובדים, להיכנס אף הם לעובי הקורה ולשתף פעולה עם משרד התמ"ת, לחיזוק מעמדם של העובדים על בסיס של שעות.

יצחק גלנטי: משרד התמ"ת יציג בפני הוועדה דיווח ראשון בתוך חודשיים, על התקדמות ביישום החלטות אלה.

יצחק גלנטי: תודה רבה, הישיבה נעולה.