ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 502, 2008-03-16 13:30

מנחם בן-ששון: הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 20) (חובת שיתוף עסקים קטנים ובינוניים), התשס"ח-2007.

איתמר גלבפיש: הוספת סעיף 2א 1.

איתמר גלבפיש: בחוק חובת המכרזים התשנ"ב-1992 (להלן – החוק העיקרי), אחרי סעיף 2 יבוא: "תנאים להשתתפות במכרז".

איתמר גלבפיש: 2א(א) עורך מכרז לא יקבע תנאי להשתתפות של מציע במכרז, אלא אם כן הוא מתחייב מאופיו או ממהותו של המכרז.

איתמר גלבפיש: (ב) קבע עורך המכרז תנאים בנושאים הקבועים בטור א' לתוספת לחוק (להלן – התוספת), החורגים מהאמור בטור ב' לתוספת, או תנאי הדורש ניסיון מוכח בעבודה עם עורך המכרז או עם גופים אחרים המנויים בסעיף 2 לחוק, ינמק החלטתו בכתב, במסמכי המכרז.

איתמר גלבפיש: (ג) שר האוצר, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לשנות בצו את התוספת.

איתמר גלבפיש: " בסופו של החוק העיקרי יבוא: "תנאים להשתתפות במכרז המחייבים הנמקה בחריגה מהם (סעיף 2א(ב)) טור א' 1.

איתמר גלבפיש: ותק טור ב' דרישה כי למציע ותק של שנה לפחות, בתחום הרלוונטי להתקשרות במכרז, או ותק רלוונטי כאמור השווה למשך הזמן המתוכנן לביצוע ההתקשרות, לפי הגבוה מביניהם; הושמטה פה דרישה לגג עליון.

איתמר גלבפיש: יוצא שאם משך הזמן המבוקש להתקשרות הוא 10 שנים, אפשר לדרוש גם 10 שנות ותק.

איתמר גלבפיש: אפשר להגביל את זה ל-6 שנים.

מנחם בן-ששון: תוסיף את המילים "ובלבד שאינה עולה על 6 שנים".

דוד רותם: אני מציע 5 שנים.

מנחם בן-ששון: לא איכפת לי שזה יהיה 5 שנים.

איתמר גלבפיש: 2.

איתמר גלבפיש: ניסיון קודם – דרישה כי המציע ביצע עבודה אחת קודמת בהיקף כספי או כמותי השווה, לפי אותו מדד, להיקף העבודה שבמכרז, או דרישה כי המציע ביצע עד שלוש עבודות קודמות, אשר כל אחת מהן שווה למחצית ההיקף הכספי או הכמותי כאמור של העבודה שבמכרז; 3.

איתמר גלבפיש: היקף מחזור כספי – דרישה כי למציע מחזור כספי שנתי בשיעור של עד פעמיים ההיקף הכספי השנתי המוערך לביצוע ההתקשרות שבמכרז; דרישה כאמור תתייחס לכל היותר לכל אחת משלוש השנים שקדמו להתקשרות; 4.

איתמר גלבפיש: היקף ייצור או אספקה.

איתמר גלבפיש: בחוזה לביצוע עסקה בטובין, דרישה להיקף ייצור או אספקה שנתיים של עד פעמיים ההיקף השנתי הנדרש במסגרת ההתקשרות; דרישה כאמור תתייחס לכל היותר לכל אחת משלוש השנים שקדמו להתקשרות.

איתמר גלבפיש: "

יואל בריס: בפרוטוקול הקודם לא היה ברור שבייצור ובאספקה מתייחסים להיקף שנתי.

יואל בריס: אם מדובר בביצוע של 100 יחידות בשנה, אז אין הבדל אם זה הסכם לשנה אחת או ל-5 שנים.

איתמר גלבפיש: אם עמדת הוועדה הערכית היא שכל קביעת סניפים היא חשודה, אז היא יכולה לכלול את זה גם בתוספת כדרישת 0.

דוד רותם: אני חושב שצריך לכלול את זה בתוספת.

יואל בריס: אנחנו חוזרים כל הזמן לדוח הוועדה הבין-ציבורית ולהוראת התק"ם לעניין הסרת חסמים מהשתתפות עסקים קטנים במכרזים.

יואל בריס: לעניין פריסת סניפים אין אינדיקציה או המלצה שאומרת כל דרישה לפריסת סניף.

יואל בריס: זאת מעולם לא הייתה דרישה שנראתה כחשודה.

יואל בריס: זאת דרישה סבירה.

יואל בריס: הוראת התק"ם מדברת על סניפים, על רכבים.

יואל בריס: היא אומרת שיש להעדיף בחינה של תפוקות על פני תשומות.

יואל בריס: זה ככלל יכולה להיות הנחיה נכונה, אבל היא איננה מתאימה כשאנחנו מדברים בהצעת החוק הנוכחית.

יואל בריס: לתרגם את זה לאמירה שכל דרישה לקיומו של סניף נראית חשודה נראה לי מרחיק לכת.

דוד רותם: השאלה אם לא צריך לכתוב דרישה לקיומו של סניף שאיננו במקום בו מבוצעת העבודה.

יואל בריס: זאת טיוטה שכתבתי בסיבוב הקודם, אבל אז אמר לי איתמר שאי אפשר לדעת מה הגיאוגרפיה.

איתמר גלבפיש: הוראת התק"ם בעינה עומדת.

יובל גרין: אנחנו חושבים שברגע שאנחנו מוחקים אנחנו מרעים את מצבו של העסק הקטן יחסית לכל אותן אינדיקציות שנקבעו קודם.

יובל גרין: השאלה שתישאל היא מתי אותו בעל עסק קטן ידע מה הם נימוקי עורך המכרז.

יובל גרין: אחרי שהוא חויב בהוצאות, פנה לבית המשפט והגיש את עתירתו הוא יגלה לראשונה מה היו נימוקי המדינה.

יובל גרין: אני לא מאוהב בניסוח של 0.

מנחם בן-ששון: הוא פרובלמטי.

מנחם בן-ששון: ה-0 הוא בלתי רלוונטי אם אני רוצה שירות בירושלים לירושלים.

מנחם בן-ששון: אתה יוצר מצב שבו אני אנמק או לא אנמק.

מנחם בן-ששון: אתה מכניס את משרד האוצר למצוקה שלא היה צריך להכניס אותו אליה.

יובל גרין: עורך המכרז יכול לקבוע כמה סניפים שהוא רוצה.

יובל גרין: ההכבדה עליו היא בנקודת ההנמקה.

יובל גרין: אם הוא רוצה שירות בירושלים ומחייב סניף בירושלים, אז הוא צריך לנמק את זה בשנים, שלושה משפטים.

יובל גרין: אם נקבע איזה שהוא מינימום, עדיין יש מספר גדול של מכרזים שבהם אין צורך בכלל בסניף הזה.

יובל גרין: הנקודה הזאת בעייתית.

יובל גרין: הרעיון הוא שנכלול את זה בחוק, כדי שכולם ידעו שהנושא הזה עמד לנגד עיניו של המחוקק.

יובל גרין: למרות שהמחוקק מבין שזה בעייתי הוא בכל זאת קובע 0, כשכל מה שמעבר לזה עורך המכרז יכול להכניס.

איתמר גלבפיש: דומני שאתה מסכים שאפריורית אי אפשר להגיד שכל דרישת סניפים היא לא עניינית.

איתמר גלבפיש: אם תכלול את דרישת הסניפים הזאת בתוך התוספת אתה רק תרע את המשמעות של חריגה מהתנאים האחרים.

איתמר גלבפיש: זה יהיה דבר שבשגרה.

איתמר גלבפיש: זה רק יגיד שגם החריגות האחרות הן לא באמת חריגות.

איתמר גלבפיש: אם מתייחסים ברצינות למה שכתוב בתוספת כאל חריגות, אז כדאי לכתוב שם רק דברים שהם באמת חריגות מדברים שהם לכאורה רק ענייניים.

איתמר גלבפיש: אם אתה שם שם משהו שהוא לא באמת חריגה, אז זה משפיע על מעמד התוספת.

יובל גרין: אני חושב שיש בתוספת נקודות בעלות משקל שונה.

יובל גרין: דינם של ותק וניסיון אינם כדין סניפים.

יובל גרין: מאוד בעייתי לנסח את הנקודה הזאת.

יובל גרין: אם הוועדה או המחוקק רוצים להיטיב עם העסקים הקטנים, עדיף לכלול את זה ולכתוב סף.

יובל גרין: המספר הפוזיטיבי הנמוך ביותר מרע עם העסק הקטן.

דוד רותם: אני מציע בסעיף 2א(א) כי התנאי שמתחייב מאופיו או ממהותו של המכרז יחול על המפרסם.

איתמר גלבפיש: מה המשמעות של זה?

דוד רותם: המשמעות היא שכשאני בא לבית המשפט ואומר שההוא הכניס תנאי כדי להקשות ולא תנאי מהותי, אז לא אני צריך להוכיח שבמכרז הזה זה לא דרוש.

איתמר גלבפיש: אתה יכול להכניס את זה ל(ב).

דוד רותם: הייתי מוסיף ב2א(ב) אחרי המילים "או תנאי הדורש ניסיון מוכח בעבודה עם עורך המכרז או עם גופים אחרים המנויים בסעיף 2 לחוק", את המילים "או דרישה למספר סניפים של המציע".

יואל בריס: הדיון הראשון וכל הדיונים כולם נסובו סביב שאלת נטל ההוכחה.

יואל בריס: השאלה של חובת ההוכחה מקעקעת לטעמנו את נושא מתחם הסבירות.

יואל בריס: נניח שידרשו 3 עבודות בהיקף של מאה, כשיש אדם שיבצע 100 עבודות בהיקף של 90.

יואל בריס: כשעורך המכרז כתב את המכרז הוא כתב תנאי שהוא סביר.

יואל בריס: זה נכון שיש תמיד את מי שנופל בקצה שעותר לבית המשפט.

יואל בריס: את הנושא של נטל ההוכחה החלפנו.

יואל בריס: אני מציע לדבוק בפשרה שאומרת שבמקום לעשות העברת נטל ראיה כללית נעשה סימון של הנושאים הבעייתיים שבהם קובעים איזה שהוא סף.

יואל בריס: מעבר לסף הזה תהיה חובת הנמקה מראש.

יואל בריס: לשאלה של פריסת סניפים.

יואל בריס: המשמעות של זה תהיה כזאת שכל דרישה לפריסת סניפים תהיה חשודה.

יואל בריס: הכל מתחיל מזה שמחייבים הנמקה בגלל שיש חשד.

יואל בריס: דרישה לפריסת סניפים היא לא דרישה חשודה.

יואל בריס: היא ברוב המקרים דרישה סבירה.

דוד רותם: נניח שמשרד הביטחון מוציא מכרז לרפואה בקצין העיר תל-אביב.

דוד רותם: כדי שחברות מסוימות יוכלו לגשת למכרז הן יצטרכו שתהיה להן פריסה ארצית.

דוד רותם: אני אומר שלא צריך פריסה ארצית, כי חדר מיון של בית חולים בילינסון עושה את זה יותר טוב.

דוד רותם: מכיוון שאין לו פריסה ארצית הוא לא יוכל לגשת למכרז.

דוד רותם: למה אני לא יכול לבוא ולומר שכאשר מוציאים מכרז שמתייחס לשירות שניתן בירושלים נכתוב שלא נדרשים סניפים?

דוד רותם: אם השירות ניתן בירושלים, תל-אביב וחיפה אתה תכתוב שהואיל והשירות הוא ארצי נדרשת פריסת סניפים.

דוד רותם: אני לא שם אותך בשום מצב של חשוד, אלא אני מבטיח שלא יבואו ויגידו שבגלל שאנחנו רוצים שירות בתל-אביב אנחנו דורשים פריסה של סניפים בירושלים וחיפה.

איתמר גלבפיש: איך הנוסח מגיע לדקויות שאותן הסברת?

מנחם בן-ששון: אני עדיין נשאר בעמדתי שצריך למחוק את סעיף הסניפים.

מנחם בן-ששון: אם מישהו רואה שצריך פריסה ארצית בשביל לתת שירות באיכילוב, אז במקרה הזה הוא יוכל לתקוף את המכרז.

דוד רותם: לתקוף מכרז זה עניין של עלות.

דוד רותם: כאשר אתה מכניס את הנושא של הסניפים אתה צריך לברר למה אתה דורש את זה.

דוד רותם: אם אני יודע שמדובר במשהו רציני שדורש פריסה ארצית אני לא אגש למכרז.

דוד רותם: כשאין לי את הנימוק הזה אני מתחיל לבלבל את המוח, אני מתחיל לבקש.

דוד רותם: זה סתם מסבך את העניין.

דוד רותם: מאוד חשוב לכתוב את המילים "או דרישה למספר סניפים של המציע".

איתמר גלבפיש: ברור שלכל בית עסק יש סניף.

איתמר גלבפיש: זה אומר שכל דרישה לסניפים תהיה חשודה.

דוד רותם: יהיה כתוב שהעבודה היא ב-2 מקומות ולכן דרושים 2 סניפים.

דוד רותם: היא לא חשודה.

דוד רותם: זה בסך הכל נימוק.

מנחם בן-ששון: יש לך אפשרות להיכנס לעידן חדש.

מנחם בן-ששון: העידן החדש אומר שאתה הופך את ההנמקה למשהו שהוא בעל איכות.

מנחם בן-ששון: יש לך אפשרות להחזיר את זה לאמירה שהיא אמירה של לצאת ידי חובה.

מנחם בן-ששון: אתה סולל דרך בסעיף החוק.

מנחם בן-ששון: אתה עושה אותה בסעיף.

מנחם בן-ששון: אתה נותן התוויה למתרץ.

מנחם בן-ששון: אני אומר שזה לא בריא ולא נכון לעשות.

יובל גרין: יש משמעות כשבית משפט מפרש חוק.

יובל גרין: אני מציע להכניס את העניין של הסניפים.

איתמר גלבפיש: להוכחת הנטל יש השלכה על התוספת.

איתמר גלבפיש: ככל שאתה קובע שהמשמעות של התוספת חריגה יותר, כך אתה צריך להרחיב את התנאים שבה.

דוד רותם: את זה קיבלתי.

איתמר גלבפיש: תחילה ותחולה 3.

איתמר גלבפיש: תחילתו של חוק זה 6 חודשים מיום פרסומו והוא יחול על מכרזים שיפורסמו מיום זה ואילך.

דוד רותם: אני מציע 90 יום.

יואל בריס: אני הצעתי לתת למערכת הביטחון זמן היערכות של 6 חודשים.

יצחק לוי: אני חשבתי חודשיים.

מנחם בן-ששון: חודשיים מספיקים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מסכים עם חבר הכנסת דודו רותם לגבי סניפים, משום שזה יכול להוות איזה שהוא חסם.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מתחבר לנייר שכתב עו"ד גרין.

ליאור: למשרדי הממשלה אין בעיה עם התחולה, אבל נראה לי שלמערכת הביטחון יכולה להיות בעיה בגלל כל הקטע של הספקים הרשומים.

דוד רותם: זה לא פוגע בנושא הספקים הרשומים.

דוד רותם: יש שני סוגים של מכרזים למערכת נביטחון.

דוד רותם: יש את המכרזים הסגורים, ששם הולכים לפנקס הקבלנים הרשומים.

דוד רותם: בזה לא נגענו.

מנחם בן-ששון: אנחנו מצביעים על 60.

מנחם בן-ששון: מי בעד 2א?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד מי בעד 2 עם הגג של 5 שנים?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד מי בעד 3, כשהתחולה היא 60 יום?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד החוק אושר