ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 415, 2008-03-18 14:00

ליה שמטוב: שלום, אני פותחת את ישיבת הוועדה.

ליה שמטוב: היום אנחנו מדברים על תקנות עבודת נשים (מועדים וכללים לתשלומים לקופת גמל).

ליה שמטוב: אני מבקשת מהיועצת המשפטית להציג את הצעת החוק.

שמרית שקד: סעיף 7א לחוק עבודת נשים קובע, שכאשר עובדת או עובד ייצאו לחופשת לידה או כאשר עובדת יוצאת לשמירת הריון והיא זכאית לגמלת שמירת הריון מהמוסד לביטוח הלאומי, המעביד ימשיך לשלם לה את התשלומים לקופת הגמל שלה, בתנאי שהעובדת או העובד ממשיכים לשלם את החלק שלהם.

שמרית שקד: כלומר, בחופשת הלידה העובדת ממשיכה לשלם את החלק שלה והמעביד ממשיך לשלם את החלק שלו, והכל לפי תקנות שאמור להתקין משרד התמ"ת.

שמרית שקד: משרד התמ"ת הגיש את התקנות לאישור הוועדה, והן מונחות היום לפנינו.

ליה שמטוב: דבי, הציגי את עמדתכם.

דבורה אליעזר: אני אתחיל מהדברים של שמרית.

דבורה אליעזר: תיקון מס' 24 לחוק, שנחקק בשנת 2004, החליף הסדר שהיה קיים בסעיף 6ז בחוק אז שקבע שהמעביד היה צריך להמשיך את התשלומים להבטחת זכויות הפנסיה של העובד בזמן חופשת הלידה.

דבורה אליעזר: הסעיף הזה הוחלף לסעיף אחר, סעיף 7א, שקבע שהמעביד לא יצטרך להמשיך ולשלם רק לקופת פנסיה אלא לכל קופות הגמל.

דבורה אליעזר: בנוסף, לא מדובר רק על מקרה בו העובדת יצאה לחופשת לידה, אלא גם כאשר העובדת זכאית לגמלת שמירת הריון.

דבורה אליעזר: התיקון הזה קבע בין השאר, כי התחולה של החוק לגבי תשלומים שלא שולמו לפי סעיף 6ז יחולו רק אחרי חודש וחצי בהם יותקנו התקנות לפי הסעיף החדש.

דבורה אליעזר: זה נכון שהסעיף נחקק בשנת 2004 והיום אנחנו בשנת 2008.

דבורה אליעזר: אנחנו הגשנו את התקנות לוועדה כבר בשנת 2005, אבל היו התנגדויות ואנחנו היינו צריכים למשוך את התקנות.

דבורה אליעזר: לאחר מכן היו התדיינויות עם כל מיני גורמים: ארגוני נשים, ארגוני מעבידים, משרדי ממשלה, כדי להגיע לתקנות מאוזנות.

דבורה אליעזר: אני אקדים ואומר, שבימים האחרונים קיבלתי הערות נוספות לתקנות.

דבורה אליעזר: כמו תמיד, הכל בדקה ה-90.

דבורה אליעזר: אלה אולי הערות לגופו של עניין, אבל לא יכולנו לפתור אותן תוך 3 ימים.

דבורה אליעזר: יחד עם זאת, אם לא נגיע לאישור התקנות היום, אני מבקשת מהוועדה שתקבע דיונים תכופים בשבועות הקרובים על מנת שהתקנות האלה יאושרו בקרוב.

דבורה אליעזר: אנחנו במצב, שתשלומים לעובדות שיוצאות לשמירת הריון, לא משולמים כיוון שסעיף 7א לא בתוקף לגביהן.

דבורה אליעזר: התקנות הקודמות קבעו, שעובדת שיוצאת לחופשת לידה תצטרך לשלם את התשלומים שחלים עליה לקופת הגמל תוך 60 מתום חופשת הלידה, ולהביא אישור למעביד על התשלומים האלה.

דבורה אליעזר: רק אחרי תום חופשת הלידה, המעביד נדרש להגיע לקופה ולשלם את החלק שלו תוך 30 ימים.

דבורה אליעזר: כלומר, כל התשלומים שלא שולמו לעובדת במהלך חופשת הלידה היו בתקופה של 90 ימים לאחר תום חופשת הלידה.

דבורה אליעזר: המצב הזה הוא מצב בעייתי.

דבורה אליעזר: לפי תקנות מס הכנסה מי שחב בהעברת הכספים לקופת הגמל זה המעביד.

דבורה אליעזר: בנוסף, מכיוון שההסדר הזה יש בו כדי לפגוע בזכויות פנסיוניות של העובדת כמו לנכות ושארים, בהם התקופה של הכיסוי הביטוחי היה רק לשלושה חודשים, ואנו מדברים על שלושה חודשים פלוס עוד שלושה חודשים.

דבורה אליעזר: על בסיס הדברים האלה אנחנו כתבנו את התיקון הבא.

דבורה אליעזר: קבענו שהעובדת מעבירה את הכספים למעביד, והמעביד הוא זה שמעביר את כל הכספים לקופה.

דבורה אליעזר: קבענו, שהעובדת תעביר את הכספים למעביד תוך 60 ימים מיום תחילת ההיעדרות שלה בשל שמירת הריון או חופשת הלידה.

דבורה אליעזר: למעביד יש 21 ימים לאחר מכן להעביר את הכספים לקופה.

דבורה אליעזר: למה 21 ימים ולא 30 ימים?

דבורה אליעזר: כיוון שלא רצינו להגיע לגבול של שלושה חודשים, ולפגוע בזכויות מסוימות של קופות גמל.

דבורה אליעזר: אני מציעה שנשמע את התגובות של הגורמים השונים, לפני שנעבור להקראת התקנות.

מאירה בסוק: אני רוצה להקדים ולומר, כי אנחנו מדברים פה רק על המעסיקים הפרטיים.

מאירה בסוק: במדינה ובמוסדות ציבור זה לא כך.

מאירה בסוק: לגבי עובדי מדינה – אם העובדת יוצאת לחופשת הלידה, המעביד ממשיך לשלם לה חודש בחודשו את קופת הגמל.

מאירה בסוק: אם היא בשמירת הריון, אותו דבר.

מאירה בסוק: הוא מפקיד את הכסף בקופות או שאומרים לה להפקיד דרך בנק יהב או דיסקונט.

מאירה בסוק: נותנים לה התראה שהיא צריכה להמשיך ולשלם.

מאירה בסוק: כך שאנחנו מוציאים את כל הגופים המוסדיים מחוץ לחוק.

שמרית שקד: דבי, האם הם עושים את זה כעניין וולונטארי או שהם חייבים לעשות את זה?

מאירה בסוק: לפי חוק עבודת נשים, הם חייבים לעשות את זה.

שמרית שקד: מה זאת אומרת?

שמרית שקד: כל עוד לא הותקנו תקנות, החוק עוד לא חל.

דבורה אליעזר: היא מדברת על חופשת הלידה.

שמרית שקד: לא, היא אומרת שגם בתקופת שמירת ההיריון המעסיקים הציבוריים חייבים לעשות זאת.

דבורה אליעזר: יש הוראות בתקשיר, שמדברות על מה קורה כאשר עובדת או עובד יוצאים לחופשה ללא תשלום.

דבורה אליעזר: יש הסדרים של המדינה ושל גופים גדולים, אבל התקנות האלה יחולו גם על גופים יותר קטנים שאין להם הסדרים כאלה.

דבורה אליעזר: הנציגה של המעבידים כרגע בדיון אחר.

דבורה אליעזר: אנחנו ניסינו ללכת על הכיוון הזה, אבל היו התנגדויות גורפות של המעסיקים לעניין הזה.

מאירה בסוק: צריך להבין שאנחנו מוציאים מהדיון את כל המעסיקים המוסדיים.

מאירה בסוק: עכשיו אנחנו מדברים על מעסיקים פרטיים.

מאירה בסוק: יש שני סוגים של מעסיקים פרטיים.

מאירה בסוק: יש סוג שבאמת מפקיד, ואליו אנחנו מתייחסים.

מאירה בסוק: בנוסף, יש סוג שבכלל לא מפריש, וזאת הבעיה המרכזית.

מאירה בסוק: נניח שהיא עובדת בחנות והמעביד מעולם לא הפריש לה לקופות גמל או לקופת פנסיה, אין בעיה.

מאירה בסוק: בגלל שעשינו את חוק הפנסיה ועכשיו יהיו חייבים להפריש, אנחנו מדברים על כלל המעסיקים הפרטיים.

מאירה בסוק: ישנן שתי הצעות.

מאירה בסוק: אנחנו תומכים בהצעה האופטימאלית, שהמעביד יפריש גם את חלקו וגם את חלקה של העובדת, כאשר בשלב מסוים זה יקוזז או בפיצויי פיטורין או בהמשך העבודה.

מאירה בסוק: אם ההצעה הזו לא תתקבל, ישנה הצעת פשרה אחרת.

שמרית שקד: אני רוצה לדייק.

שמרית שקד: החוק חל על כולם, גם על המגזר הציבורי וגם על המגזר הפרטי והוא זה שיחייב את כולם.

מאירה בסוק: החוק חל על כולם, אבל המגזר הפרטי לא מקיים אותו.

שמרית שקד: יכול להיות שישנם הסדרים הסכמיים שחלים בצדו.

שמרית שקד: מה זאת אומרת הוא לא מחייב?

שמרית שקד: הוא מחייב את המגזר הציבורי.

שמרית שקד: אנחנו כן מדברים על המגזר הציבורי, כי החוק כן מדבר על המגזר הציבורי.

מאירה בסוק: בהחלט.

מאירה בסוק: אני אמרתי משהו אחר.

מאירה בסוק: אני אמרתי שהחוק חל על כולם, אבל המגזר הפרטי לא מקיים אותו.

דבורה אליעזר: את מדברת על התקנות הקודמות.

מאירה בסוק: כן.

מאירה בסוק: אני אומרת, שאם בתקנות הקודמות הוא לא פעל, אז למה שהוא יפעל עכשיו.

ליה שמטוב: את אומרת שהוא צריך להפריש גם בשבילה, ואחר כך זה יקוזז.

מאירה בסוק: זו ההצעה האופטימאלית.

שמרית שקד: בתקופת העבודה המעביד משלם את החלק שלו, והוא לוקח את החלק של העובדת מהשכר שלה.

שמרית שקד: בחופשת הלידה העובדת מקבלת מהמוסד לביטוח הלאומי דמי לידה, אבל היא לא מקבלת משכורת ולכן אין לו ממה לקחת את החלק שלה.

שמרית שקד: השאלה היא, מי ישלם את החלק של העובדת.

שמרית שקד: ההצעה של מאירה, היא שהמעביד ישלם גם את החלק שלו וגם את החלק של העובדת, וכאשר העובדת תחזור למקום העבודה הוא יתקזז איתה על הכספים שהוא שילם בשבילה.

מאירה בסוק: ההצעה השנייה, היא שזה יהיה כמו במשק הציבורי, בממשלה.

מאירה בסוק: המעביד ממשיך לשלם כל חודש, והיא ממשיכה לשלם מכספה.

שמרית שקד: זאת ההצעה שיש בתקנות.

מאירה בסוק: ההצעה בתקנות מדברת על 60 יום.

מאירה בסוק: אנחנו מדברים על 30 יום.

שמרית שקד: אז בעצם את דורשת יותר ממה שדבי הציעה.

שמרית שקד: דבי אמרה שיהיו לה 60 יום, ואת אומרת שהיא תהיה חייבת כל 30 יום.

מאירה בסוק: זה לא משנה.

מאירה בסוק: זה טכני.

מאירה בסוק: לא אכפת לי לתת לה יותר זמן.

מאירה בסוק: אני לא רוצה שזכויותיה של העובדת ייפגעו.

מאירה בסוק: הרי אחרי 90 יום אין לה המשכיות.

שמרית שקד: מאירה, האם יש משהו שאת מתנגדת לו בתקנות?

מאירה בסוק: לא.

מאירה בסוק: אם המצב האופטימאלי לא יתקבל, אני תומכת בתקנות.

סיגל רונן-כץ: קודם כל, אנחנו מברכים את דבי על התקנות.

סיגל רונן-כץ: חיכינו וחיכינו, ואנחנו שמחים שהן הגיעו.

סיגל רונן-כץ: אני מצטרפת לדעתה של עמיתתי בעניין הזה של החובה של מי תהיה להפריש גם את חלקה של העובדת.

סיגל רונן-כץ: אנו מדברים על אישה שיצאה לחופשת לידה.

סיגל רונן-כץ: לפי התקנות, כל חודשיים היא תצטרך להפריש את חלקה לעבודה.

סיגל רונן-כץ: יש לנו חשש, שנשים רבות, בתוקף היותן אמהות חדשות, תשכחנה להפריש את הכסף.

ליה שמטוב: זה בטוח.

סיגל רונן-כץ: לפי התקנות, אם היא לא מפרישה את הכסף, אז גם המעביד לא מפריש את הכסף.

סיגל רונן-כץ: אם שלושה חודשים לא יופרשו הכספים, היא תיפגע מכך באופן פנסיוני.

סיגל רונן-כץ: ההצעה שלנו, היא שהמעביד יפריש את החלק שלו ואת החלק שלה חודש בחודשו, ובסופו של דבר הוא יתקזז איתה על הסכומים שהוא הפריש.

סיגל רונן-כץ: תמיד בסיום יחסי עובד-מעביד יש קיזוז של ימי חופשה או ימי מחלה, או פיצויי פיטורין שצריך לפדות.

סיגל רונן-כץ: במקרה הכי גרוע, יש לו תביעת חוב כלפיה.

סיגל רונן-כץ: האופציה השנייה היא שנשים תשכחנה, המעביד לא יפריש והן לא תפרשנה, יעברו שלושה חודשים ותהיה פה פגיעה.

סיגל רונן-כץ: אם האפשרות הזו לא מתקבלת, יש שני מנגנונים אחרים.

סיגל רונן-כץ: מנגנון אחד יחייב את המעביד בחוק, למסור הודעה לעובדת שהיא צריכה להפריש כספים.

סיגל רונן-כץ: עם יציאתה לחופשת הלידה תצא אליה הודעה, כי לפי החוק היא חייבת תוך 60 יום להפריש את חלקה.

סיגל רונן-כץ: אנו מדברים על איזשהו מנגנון תזכורת, שיהיה מוטל על המעביד להזכיר לה את העניין הזה.

סיגל רונן-כץ: האפשרות השלישית היא, שבכל מקרה המעביד מפריש את חלקו חודש בחודשו כדי שהרצף לא ייפגע.

סיגל רונן-כץ: אם האישה לא הפרישה את חלקה זה כואב, אבל לפחות הרצף לא נפגע לחלוטין.

שמרית שקד: צריך לבדוק את זה מבחינת קרנות הפנסיה.

איה דביר: אני מצטרפת לבקשה של דבי, שככל שהתקנות לא יאושרו היום ייעשה כל מאמץ להתקין אותן בהקדם האפשרי, כי בינתיים לגבי קבוצה מאוד גדולה של נשים לא חלה חובה של המעבידים להפריש בגינן.

איה דביר: לגבי הפתרון המוצע, אנחנו סבורים, לאור כל ההצעות, שכדאי לשקול מחדש את ההסדר.

איה דביר: ההסדר הזה אומנם פותר את הבעיה במידה רבה, אבל אנחנו כן חושבים שאולי אפשר להגיע לנוסח טוב יותר.

איה דביר: אחד הדברים שמטרידים אותנו, הוא שנשים רבים לא יידעו להשתמש בצורה היעילה ביותר במנגנון הזה.

איה דביר: בייחוד בנסיבות של חופשת לידה, אני לא בטוחה כמה נשים יתנו דעתן דווקא להיבט של שמירת זכויותיהן הפנסיוניות.

איה דביר: במצב כזה עלולה להיווצר בעיה של פגיעה ברצף ההפרשות, שהיא בעיה חמורה מאוד.

איה דביר: לגבי הסדרים פנסיונים בכלל, הגישה היא פטרנליסטית יותר.

איה דביר: אנחנו חושבים שזה באמת נותן ביטוי לעובדה, שאנשים בגיל הזה פחות נותנים דעתם לשאלות של זכאויות במצבי קצה, בתקופת הזקנה או כאשר יש אירועים לא צפויים ומזיקים.

איה דביר: לגבי המעסיקים, שהם מאוד חסרים בדיון הזה ועמדתם מאוד חשובה, אנו סבורים שאפשר לחשוב על נוסח שמעגן את זכות הקיזוז במפורש, כדי שהמעסיק לא יקבל על עצמו אחריות וסיכונים גדולים מדי.

ליה שמטוב: האם חשבת על נוסח?

איה דביר: כרגע אין לי נוסח מוצע, אבל אני בטוחה שתוך ימים ספורים אפשר לגבש נוסח ולהביא אותו למעבידים.

איה דביר: כבר היום בחוק הגנת השכר ישנו מנגנון של קיזוז, בסעיף 25, המאפשר קיזוז משכר העבודה האחרון של חובות של נשים למעבידים.

איה דביר: אפשר לעגן את זה כהסדר פרטני בתוך התקנות האלה.

איה דביר: זה נושא שהוא בר פתרון.

איה דביר: המקרים המאוד שוליים בהם למעסיק לא תהיה דרך להתקזז, הם המקרים של שמירת הריון של עובדת שעבדה בין חצי שנה לשנה ועדיין לא קמה לה הזכות לפיצויי פיטורין.

איה דביר: בכל יתר המקרים ניתן יהיה לקזז או מפיצויי הפיטורין, או משכרה הראשון של העובדת לאחר חופשת הלידה.

ליה שמטוב: כמה זמן אתם צריכים?

דבורה אליעזר: אני רוצה שהוועדה תקצה לנו זמן קצר של שבוע.

דבורה אליעזר: אם לא נעשה מעשה עכשיו, נמשיך עם המצב הקיים, שבו סעיף 7א לא בתוקף.

דבורה אליעזר: אנחנו הגענו לנוסח מאוזן בין העמדות השונות שקיבלנו.

דבורה אליעזר: עכשיו יש תהיות גם למשרדים ממשלתיים וגם לארגוני הנשים.

שמרית שקד: אבל מאירה אמרה שהיא תומכת בנוסח.

דבורה אליעזר: קיבלנו היום בבוקר גם את עמדת ההסתדרות, שמתנגדת לנוסח הזה.

דבורה אליעזר: אני העברתי לכולם את הנוסח בחודש אוגוסט.

דבורה אליעזר: אני מבינה, שאנחנו מנסים להגיע להסדר הכי טוב שאפשר.

דבורה אליעזר: כדי שהמעסיקים לא ירגישו שהם הולכים לקראת משהו שהם לא יכולים לעמוד בו, תוך שבוע נוכל לגבש עמדה סופית לגבי כל מיני דברים שיועלו כאן גם על ידי משרד האוצר.

ליה שמטוב: מהי עמדת המעסיקים?

דבורה אליעזר: אני אעדכן אותה בינתיים.

יסמין וירט-ליננברג: אנחנו בעד התקנות, אבל יש בעיה בניסוח.

יסמין וירט-ליננברג: נוצרת אי בהירות.

יסמין וירט-ליננברג: צריך לזכור, שהחובה בסעיף 7א מוטלת על המעסיק.

יסמין וירט-ליננברג: כאן הועבר הנטל על העובדת.

יסמין וירט-ליננברג: נשאלת השאלה, מה דינם של עובדים שהעבירו תשלומים למעסיק באיחור, לאחר 60 ימים.

יסמין וירט-ליננברג: התקנות האלה לא דנות בסוגיה הזו.

יסמין וירט-ליננברג: בעצם, יכול להשתמע שהעובדת או העובד איבדו את הזכות שלהם להפריש.

יסמין וירט-ליננברג: זה דבר שאסור שיהיה ניתן לפירוש.

יסמין וירט-ליננברג: צריך להבהיר, שגם אם יש איחור עדיין הזכות מוקנית מכוח סעיף 7א, והיא לא בטלה בגלל האיחור.

יסמין וירט-ליננברג: בנוסף, חופשת הלידה היא בת 84 ימים.

יסמין וירט-ליננברג: נניח שמעביד הפקיד את הכספים כמו שנדרש בזמן, מה קורה עם יתרת הסכום של ה-24 ימים שלאחר ה-60 ימים?

יסמין וירט-ליננברג: מתי מפקידים אותו?

יסמין וירט-ליננברג: גם בזה התקנות לא דנות.

דבורה אליעזר: ייתכן שהנושא הזה בעייתי בנוסח, אבל במהות התכוונו שכל חודשיים העובדת מביאה את חלקה למעביד, ואם היא ממשיכה להיעדר היא צריכה להביא את הסכום לגבי החודשיים הבאים.

דבורה אליעזר: אנחנו לא יודעים מה תהיה תקופת היעדרותה, חודש או עד סוף חופשת הלידה.

דבורה אליעזר: דיברנו על חודשיים מההפקדה האחרונה, שמתחילה עד חודשיים מהיום בו היא מתחילה להיעדר.

יסמין וירט-ליננברג: צריך להסדיר את הנושא הזה, כי זה לא ברור.

דבורה אליעזר: אני מבינה שיש קושי עם הנוסח.

יסמין וירט-ליננברג: זה קושי שיכול להתפרש לא נכון על ידי מעסיקים, ויכול להיות מנוצל לרעה ואף להחמיר את המצב שהיה לפני התקנות.

יסמין וירט-ליננברג: מעבר לזה, אנו מצטרפים לעמדה של שדולת הנשים, שאם לא משיגים את המצב בו המעסיקים הם אלה שיפקידו את הכספים, אז שעל המעסיקים תוטל חובה תוך 10 ימים להודיע לעובדת מתי עליה להפריש.

יסמין וירט-ליננברג: אני רוצה לציין, שלפי הדין עובדת שעבדה מעל 12 חודשים, יש לה אפשרות להארכה עד 5 חודשים.

יסמין וירט-ליננברג: כלומר, לגבי עובדים שעבדו מעל שנה הנושא של השלושה חודשים הוא פחות קריטי.

סיגל רונן-כץ: על חל"ת לא מפרישים.

יסמין וירט-ליננברג: אבל אם היא עבדה מעל 12 חודשים, אז יכולים להאריך לה את תקופת ההפרשות.

יסמין וירט-ליננברג: זה משהו שהרבה לא יודעים, ואז יש לחץ על התקופה של שלושה חודשים.

מאירה בסוק: גם אם זה בסוף שנה?

יסמין וירט-ליננברג: בעניין הזה ההקשר היחידי, זו הטבת המס שהמעביד מקבל, גם אם זה באמצע שנה.

יסמין וירט-ליננברג: אם היא עבדה מעל 12 חודשים, אפשר להאריך את הרציפות עד 5 חודשים.

גרייב רג'ואן: האם גם מפרישים לקרן הפנסיה בהתאם להסכם?

יסמין וירט-ליננברג: לא, אפשר להפריש רטרו-אקטיבית יותר זמן.

גרייב רג'ואן: אני אתן את העמדה של אגף שוק ההון בכובע של גוף המפקח על הגופים המוסדיים, על קופות הגמל וקרנות הפנסיה, שאמורים לקבל את הכספים.

גרייב רג'ואן: לפי תקנות מס הכנסה ההפרשות במעמד שכיר חייבות להתקבל בהפרשות חודשיות שוטפות.

גרייב רג'ואן: אלה הכללים שמחייבים את קופות הגמל לקבל כספים מעמית שכיר.

גרייב רג'ואן: לבוא ולהגיד, שייקח 4-5 חודשים להפריש, זה נוגד את התקנה שמסדירה את כל ההפרשות השוטפות של גוף מוסדי של קופת גמל.

גרייב רג'ואן: צריך גם להתייחס לנקודה השנייה, שזה הטבות המס כתוצאה מתקופה שכוללת מעבר בין שנות מס.

גרייב רג'ואן: אז יש בעיה להפריש רטרו-אקטיבית ולקבל את הטבות המס גם על החלק של המעסיק, במיוחד שהוא הופרש לא בגין אותה שנת מס.

גרייב רג'ואן: כל פעם שאנחנו מאריכים את התקופה זה יוצר בעיות, הן מהצד של הכללים החלים על קופות הגמל והן מהצד של הטבות המס שהמעסיק או העובד זכאים להן.

גרייב רג'ואן: אני חושב, שדרך המלך היא שההפרשות ימשיכו להיות שוטפות, ושהמעסיקים והעובדים יתקזזו ביניהם.

גרייב רג'ואן: זה נשמע לי הכי נכון והכי הגיוני.

גרייב רג'ואן: כל עוד שיש פיגור בהפקדות לקופות הגמל, היא צריכה לשאול ולחשב ריבית פיגורים.

גרייב רג'ואן: לפי החוק, המעסיק חייב להעביר את הכסף תוך תקופת זמן מסוימת, ואם הוא לא העביר זאת הוא צריך לצרף ריבית פיגורים וכל מיני קנסות.

גרייב רג'ואן: אנחנו נכנסים למסלול, שאולי אנחנו לא רוצים להיכנס אליו.

גרייב רג'ואן: דרך המלך, היא שההפרשות השוטפות ימשיכו לחול, והעובד והמעביד יתקזזו.

גרייב רג'ואן: יכול להיות שבמקרה קצה נכון שהמעסיק לא יכול לקבל את חוב שהעובד חייב לו, אבל ברוב המקרים ניתן להתקזז.

גרייב רג'ואן: ההצעה השנייה מדברת על כך שצריך לשלוח הודעה לאישה, והיא תלך ותפקיד את הכסף.

גרייב רג'ואן: יכול להיות שבמקרים מסוימים היא לא תעשה את זה, וצריך להבין מהן ההשלכות של מקרה כזה, במיוחד אחרי תקופה של שלושה חודשים בהם היא יכולה לאבד את הכיסויים הביטוחיים שלה.

גרייב רג'ואן: אם היא בקרן פנסיה וחס וחלילה קורה לה משהו והיא נפטרת, יש פנסיה לשארים.

גרייב רג'ואן: העובדת הזו לא תהיה זכאית לזה.

גרייב רג'ואן: יכול להיות שזו הצעה מצוינת על הנייר, אבל צריך לבדוק האם היא ישימה.

גרייב רג'ואן: אם לא, צריך להבין מהן ההשלכות של התקנות האלה.

מאיר אסרף: אנחנו חושבים שלשלוח עבודה ליולדת, זה לא דבר נכון.

מאיר אסרף: צריך להיות רצף.

מאיר אסרף: המעסיק הוא זה שצריך לשלם, ואם בגלל איזה מקרה העובדת לא תוכל לעבוד הוא יוכל לקזז את זה מהסכומים שמגיעים לה.

מאיר אסרף: אני לא מדבר בכלל על האופציה של הודעה.

מאיר אסרף: הודעה יוצרת כאן פתח למקרים שאנו לא רוצים להיתקל בהם.

מאיר אסרף: דבר נוסף, שהוא מרכיב משלים לכל הבעיות פנסיה שצצות כאן, היא שאין לו שיניים.

מאיר אסרף: בכל ועדות הכנסת אנו שומעים, שאין שיניים לצו ההרחבה.

מאיר אסרף: אולי כדאי לתת על זה את הדעת ולקבוע בחוק, שבית הדין לעבודה יהיה חייב לתת את הדעת על שיקום זכויותיו של אדם שנפגעה הפנסיה שלו.

מאיר אסרף: אז אותו סכום ענק שהמעסיק יחויב לשלם, יהיה תמריץ לשלם בזמן וכראוי לאותו עובד.

מיכל חלי: לנוסח התקנות כפי שהועברו אלינו אנחנו הסכמנו, למעט זה שהסכום שהמעביד מפריש יהיה ביחד עם הסכום של העובדת.

מיכל חלי: לפני הישיבה ביקשו לשנות את זה, כך שהמעביד ישלם גם את הסכום של העובדת.

מיכל חלי: לכך אנחנו מתנגדים.

מיכל חלי: לגבי ההצעות שהועלו פה, אנו נצטרך לדון.

מיכל חלי: אנחנו נצטרך לגבש עמדה לגבי כל ההצעות.

שמרית שקד: נניח שהוועדה תחליט לעשות הבחנה בין עובדת שנמצאת בחופשת לידה, שאז מדובר בתקופות קצרות יותר, לבין שמירת הריון שזו תקופה מאוד ארוכה.

שמרית שקד: האם את חושבת שתוכלו להבחין בין שני המקרים?

מיכל חלי: אני אצטרך לברר את העמדה שלנו.

יסמין וירט-ליננברג: לגבי המס יש בעייתיות בלי קשר לשלושה חודשים.

יסמין וירט-ליננברג: גם אם עובדת יולדת ויוצאת לחופשת לידה בסוף השנה, כבר נוצרת בעיה.

יסמין וירט-ליננברג: השאלה היא, איך אפשר לטפל בזה.

מאירה בסוק: חודש בחודשו.

גרייב רג'ואן: רשות המסים התירה, שהפרשות בגין חודש דצמבר, ניתן להפקיד גם בחודש ינואר.

יסמין וירט-ליננברג: אבל כאשר מטילים חודש בחודשו על העובדת, המצב הוא עוד יותר גרוע.

מאירה בסוק: לא, המטרה היא קיזוז.

יסמין וירט-ליננברג: אבל השאלה היא, האם נגיע להסכמה עם המעסיקים.

יסמין וירט-ליננברג: אם לא נגיע להסכמה עם המעסיקים, עדיין יש בעיה עם המס.

יסמין וירט-ליננברג: להטיל את זה כל חודש על העובדת, זה לא ריאלי.

דבורה אליעזר: אני רואה שאנחנו לא סגורים על נוסח סופי, למרות שכאשר השר העביר את התקנות לוועדה, לא היו התנגדויות הנראות לעין.

דבורה אליעזר: אני שוב מבקשת מהוועדה, שיתקיים דיון בהקדם בתקנות על מנת שהן יאושרו.

דבורה אליעזר: הן תקנות חשובות.

דבורה אליעזר: אנחנו במצב שבו, הזכות הקבועה בחוק עבודת נשים לא קיימת.

דבורה אליעזר: אני מבקשת מהוועדה, לקיים דיון כמה שיותר מהר.

דבורה אליעזר: אנחנו ננסה תוך כדי לעשות את שיעורי הבית, כדי שנגיע לנוסח מוסכם על כמה שיותר גורמים.

ליה שמטוב: אנחנו נקבל את הסיכום של דבי, ונדון על הנושא עם הנוסח החדש תוך שבוע.

ליה שמטוב: תודה רבה הישיבה נעולה.