ועדת הכנסת, כנסת 17, פרוטוקול מספר 219, 2008-03-11 09:30

דוד טל: בוקר טוב.

דוד טל: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת.

דוד טל: על סדר היום: ערעורים על החלטת יו"ר הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר היום.

דוד טל: הנושא הראשון הוא של חבר הכנסת דב חנין – מבצע מעצר פליטים אפריקנים השוהים בישראל.

דוד טל: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה מכובדי.

דב חנין: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

דב חנין: אני הגשתי הצעה שהיא גם חשובה וגם דחופה, והאמת היא שאם לא מאפשרים את הדיון הדחוף במליאת הכנסת אין לי כלים פרלמנטריים לקדם עניין שלדעתי הוא חיוני לדיון בכנסת.

דוד טל: אם אדוני ירשה לי, אני אציע לך.

דוד טל: יש לך הצעה רגילה.

דב חנין: אדוני, אנחנו סיעה קטנה, יש לנו הצעה רגילה או הצעת חוק אחת לשבוע, ואת הצעות החוק שלנו אנחנו מתכננים הרבה זמן מראש.

דוד טל: ואתם לא מותירים- -

דב חנין: אין לנו מרווח, זה מה שיש לנו, רק הצעה אחת.

דב חנין: מעבירים הצעות חוק לוועדת שרים לחקיקה- -

דוד טל: זאת אומרת, אתם טוענים שלא תהיה לכם שום אפשרות להעלות הצעה רגילה לסדר היום.

דב חנין: אם אנחנו צריכים להודיע מראש על הצעות חוק שאנחנו מביאים לוועדות שרים, אנחנו מודיעים על זה עוד בשבוע שלפני-כן.

דב חנין: זאת האופציה שיש לנו.

דב חנין: מדובר במבצע מאוד גדול למעצר ולהרחקת עובדים זרים או פליטים – לא כל כך ברור מיהם האנשים כי בכל מקום במסמך הזה כתובים דברים אחרים.

דב חנין: בכל אופן, זהו מבצע עצום שמתנהל במהלך חודש מרס.

דב חנין: לפי המסמך הזה של ראש אגף המבצעים במשטרה שנמצא לפניי, ייעצרו כל יום 300 שוהים בלתי חוקיים ויורחקו מהארץ.

דב חנין: זה מנוגד לחלוטין להוראות של המשפט הבינלאומי.

דב חנין: נציג הנציב העליון לפליטים באו"ם, מישראל, הוציא מכתב ובו ביקורת קשה על הדברים האלה.

דב חנין: בין היתר עוצרים אנשים שיש להם נייר הגנה מטעם נציבות האו"ם לפליטים; מחליטים על גירוש או על העברה של פליטים ללא ועדת הפליטים, מתעלמים מתיעוד מול שגרירויות.

דב חנין: המשמעות היא סיכון אמיתי של חיי אדם, למשל לגבי פליטים מאריתריאה.

דב חנין: בקיצור, אנחנו מדברים על דבר דרמטי מאוד גדול בהיקפו, ולמשמעות המעשית יש השלכות על חיי אדם.

דב חנין: כמו שהוועדה הזאת תמיד בוחנת זאת גם שאלה של חשיבות, אבל במקרה הזה זאת גם של דחיפות כי אם אנחנו נמשיך לגרש אנשים תוך התעלמות מנציבות האו"ם לפליטים, אנחנו נגרום למצב שבו חייהם של אנשים יהיו בסכנה, ואנחנו מסבכים קשות – וגם באופן מיותר – את מדינת ישראל ברמה הבינלאומית.

דב חנין: אדוני היושב ראש, ההצעה הזאת מאפשרת גם לממשלה - -

דוד טל: אנחנו פשוט צריכים להבין למה זה דחוף.

דוד טל: לדעתי, הבנו.

דוד טל: אם אדוני רוצה שאני אאפשר לו עוד 3 דקות במקום במליאה, אני מוכן לאפשר לו כאן ולוותר על המליאה.

דוד טל: אני חושב שהדברים ברורים.

דב חנין: רק עוד משפט אחד.

דב חנין: יש להצעה כזאת יתרון נוסף, כי ההצעה מאפשרת לממשלה לומר את דבריה המוסמכים, לא מפי ניירות של מפקדים במשטרה שמתגלגלים בכל העולם אחר-כך, ויש להם האפקט שלהם.

דב חנין: ראוי שממשלת ישראל תוכל להשמיע את עמדתה- -

דוד טל: אנחנו דנים כרגע על כך שראוי שכנסת ישראל תדון בנושא הזה.

דב חנין: והממשלה תשיב.

דוד טל: הממשלה היא רשות אחרת, אני לא רוצה להתערב בענייניה הפנימיים של הממשלה.

דב חנין: זאת המשמעות של ההצעה לסדר – גם לממשלה יש הזדמנות להשיב ולהביא דברים על דיוקם ולהתייחס.

דב חנין: סגן יושב ראש הכנסת, מה יש לנשיאות לומר בנושא הזה?

יצחק זיו: אני שמעתי מחבר הכנסת דב חנין שהסיעה לא מצאה לנכון לראות בנושא הזה כנושא דחוף.

יצחק זיו: יש לה סדר יום קבוע מראש- -

דב חנין: אין לנו בכלל נושאים קבועים.

יצחק זיו: יש לכם סדר יום קבוע, ואם היו רוצים היו מעבירים את הנושא הזה בדחיפות.

יצחק זיו: נושא הפליטים האפריקנים הוא נושא שנמשך, ובוודאי הוא לא דחוף.

יצחק זיו: נוסף לכך, זה הפך למשהו סיסטמתי וקבוע לערער על החלטות הנשיאות.

יצחק זיו: לא יכול להיות, כי הנשיאות בודקת ושוקלת את הדברים האלה לפני שהיא מחליטה איזה נושא דחוף לאותו שבוע.

יצחק זיו: אם הנשיאות קבעה 5 נושאים, וכל נושא הוא נושא כבד בפני עצמו, ובכל נושא יש עשרות דוברים לפעמים, לא ייתכן שבכל פעם יעלו את זה לנשיאות כדי לאשר את הנושא.

יצחק זיו: אני מבקש לדחות את הבקשה ולא לאשר אותה.

דוד טל: תודה.

דוד טל: חבר הכנסת חנין, הדברים שאמרת מתקשרים לדברים של סגן יושבת ראש הכנסת.

דוד טל: סביר להניח שהרבה פעמים שלא יאשרו לך הצעה לסדר, ואתה מאורגן כך שכל המכסה שלך היא רק להצעות חוק, אז אין לך מכסה, ובכל פעם תגישו ערעור.

דוד טל: אני כרגע לא רוצה להתייחס לדחיפות ההצעה, אבל כדאי שתשאירו לכם קצת רזרבה של מקרים דחופים להצעות רגילות.

דוד טל: חבר הכנסת חסון, בבקשה.

יואל חסון: תודה, אדוני היושב ראש.

יואל חסון: מעבר לעניין המהותי, לדעתי, ההתעסקות בנושא הזה היא רחבה מדי ומוגזמת מדי.

יואל חסון: נושא הפליטים האפריקנים הוא נושא שמכלילים בו גם פליטים שאינם מאזורי קרבות, ויש כאן נהירה של אנשים שבאים רק כדי להגיע.

יואל חסון: לא צריך להיות פתח אליהם, אבל זה כבר עניין אחר, ואני לא נכנס לסיפור.

יואל חסון: לעניין מהות הבקשה אין דחיפות כאן- -

דב חנין: חיי אדם זה לא דחיפות, יואל?

דב חנין: אני מתפלא עליך.

דב חנין: יש פה מכתב מנציבות האו"ם לפליטים שאומר שמדובר בסיכון אמיתי לחיי אדם של אנשים שהמשמעות לגירושם יכולה להיות פגיעה בחיים שלהם.

דב חנין: זה לא דחוף?

דב חנין: אז מה דחוף?

יואל חסון: יש הרבה דברים דחופים קצת יותר מזה- -

דב חנין: אז מה דחוף אם לא חיי אדם?

דב חנין: אני מתפלא על הטיעון.

יואל חסון: לנו כחברה ישראלית יש דברים דחופים רבים.

דב חנין: חיי אדם איננו חלק מזה?

דוד טל: תודה.

דוד טל: חבר הכנסת אריאל, בקצרה ידידי.

אורי אריאל: בהמשך לדבריו של ידידי חבר הכנסת חסון, זה בדיוק עניין של החברה הישראלית.

אורי אריאל: כמו הדבר הזה שהחברה הישראלית צריכה לעסוק בו.

אורי אריאל: היחס שלנו לגרים ולכל החלשים ידוע מן התורה.

אורי אריאל: אני מציע לחברים לא להתאמץ להסביר למה לא, אפשר בדברים כאלה להגיד "כן", לגמור, זה ייקח עוד 4 דקות במליאה.

אורי אריאל: נו, באמת, אפשר לחשוב מה יקרה לכל 120 המכובדים.

אורי אריאל: תודה.

דוד טל: יש עוד מי מהחברים שרוצה להתייחס האם לאשר את הצעתו של חבר הכנסת חנין או לדחות אותה?

דוד טל: אם אין, אני אעלה את זה להצבעה.

דוד טל: מי בעד לאשר את הצעתו של חבר הכנסת חנין?

דוד טל: מי נגד?

דוד טל: מי נמנע?

דוד טל: תודה.

דוד טל: ההצעה נדחתה.

אורי אריאל: יש רביזיה על דברים כאלה?

אורי אריאל: אני מבקש רביזיה, אדוני היושב ראש.

אורי אריאל: הצבעה שמית לראות מי נגד זה.

דוד טל: אני אבצע אותה בעוד שבוע, אז הנושא לא יהיה דחוף.

אורי אריאל: אז בוא נעשה אותה - - -

דוד טל: הצעה נוספת שלא אושרה על-ידי יושבת הראש והסגנים היא הצעתה של חברת הכנסת נאדיה חילו על ההתייקרות במשק.

נאדיה חילו: זה מאוד דחוף.

נאדיה חילו: זה נושא אזרחי מדרגה ראשונה, וטובה שעה אחת קודם.

נאדיה חילו: אנחנו עכשיו בפתח תקופת חגים של כל העדות וכל הדתות, וכשפותחים את העיתון ביום ראשון רואים את הרשימות הגדולות של מוצרים שמחירם עומד לעלות.

נאדיה חילו: המוצרים האלה זה לא מוצרי לוקסוס, אלא דברים יומיומיים שנוגעים לחיי האזרחים, הילדים והמשפחות.

נאדיה חילו: כולנו לא מזמן ראינו את ממדי העוני הגדולים בדוח העוני; ראינו שמספר העניים עבר את ה-800 אלף, וראינו כמה ילדים ואיזה אוכלוסיות.

נאדיה חילו: העלייה במוצרי היסוד הבסיסיים, גם בעיתוי הזה שאנחנו נמצאים בו ערב החגים, רק תעלה את שיעור העניים, כך שבדוח סוף 2008 אנחנו נראה נתח מאוד גדול בו של האוכלוסייה במדינה, ואנחנו כבר לא מדברים על אנשים שרק לוקחים קצבאות רווחה, אלא אנשים שכבר עובדים, כי אוכלוסיית הביניים שמשתכרת וכבר לא עומדת במעמסה של העליות.

נאדיה חילו: נושא כזה לא צריך לחכות ולהגיש הצעות לדיונים אחרי שכבר תחול עלייה, כי אנחנו מאחרים את הרכבת, וטובה שעה אחת קודם כדי לבדוק את נושא העלייה.

נאדיה חילו: אני כוללת בזה את הכול – גם את החשמל – אבל יותר את מוצרי היסוד שאוטוטו עולים.

דוד טל: תודה גברתי.

דוד טל: סגן יושב ראש הכנסת.

יצחק זיו: חברתי היקרה, חברת הכנסת נאדיה חילו.

יצחק זיו: אנחנו כולנו מודעים לנושא ההתייקרויות במשק, ואין לי שום ספק שזה לא נולד לא אתמול ולא היום.

יצחק זיו: הנושא עמד לנגד עינינו בנשיאות, וראינו את זה בדיוק כמו שאת רואה וחשבנו שאין לראות בו נושא דחוף שמיד צריך לדון בו.

יצחק זיו: הרי סך-הכול, גם כשנדבר על זה הדבר נעשה, ואנחנו לא יכולים לחתוך אותו- -

נאדיה חילו: זה עוד לא נעשה.

יצחק זיו: כשאני אומר "נעשה" אני מתכוון לכך שהוא לקראת עשייה.

יצחק זיו: אנחנו לא יכולים לעצור את זה; להתייקרויות במשק יש סיבה- -

רונית תירוש: הוא גם אומר לך שזאת לא הפעם האחרונה שתהיה התייקרות.

מיכאל נודלמן: לא, זאת תופעה עולמית.

מיכאל נודלמן: אם זה היה רק בארץ- -

יצחק זיו: אני רואה את הדבר הזה כלא פחות חמור ממה שאת רואה אותו מצד הסיעה שלי- -

דוד טל: ואתה לא חושב שזה דחוף.

יצחק זיו: - - ואני לא חושב שהנושא הזה דחוף וצריך לעלות עכשיו לסדר היום.

דוד טל: חברים אחרים שרוצים להתייחס.

דוד טל: יואל, בבקשה.

יואל חסון: אדוני היושב ראש, הנושא הזה הוא נושא חשוב, אבל צריך לקבל את עמדת הנשיאות שהעניין הזה לא רק התחיל, אלא כנראה עוד יימשך, והוא גם תופעה עולמית כללית שקיימת וראוי לדבר עליה- -

אברהם מיכאלי: חבית נפט 108 דולר.

יואל חסון: ראוי קודם כול לדבר על זה במסגרת של ועדה, ואחר כך נגיע למליאה במידת הצורך ולא בצורה שברגע האחרון מעלים את זה בהצעה לסדר יחידה.

יואל חסון: לכן אני מציע לך, נאדיה, תגישי את זה בשבוע הבא.

יואל חסון: אני משער שהנשיאות תשקול את זה פעם נוספת.

יואל חסון: חבל להעביר את זה עכשיו, זה יהיה בסוף סדר היום ולא תהיה לזה חשיבות כזאת גדולה.

דוד טל: תודה רבה.

דוד טל: חבר הכנסת מילר, בבקשה.

אלכס מילר: תודה, אדוני היושב ראש.

אלכס מילר: אני דווקא רוצה לחזק את חברת הכנסת נאדיה חילו.

אלכס מילר: זה נכון שתופעת ההתייקרות קורית בכל העולם, השאלה היא איך המדינה מתמודדת עם הדברים האלה.

אלכס מילר: אם אנחנו באמת רוצים לשמוע איך ממשלת ישראל מתמודדת עם נושא ההתייקרות והטיפול בעניים הנושא הזה חייב לעלות לסדר היום הציבורי, ואנחנו חייבים לשמוע את עמדת הממשלה.

דוד טל: תודה.

דוד טל: נאדיה, משפט לסיום.

דוד טל: לפני כן תרשי לי לקדם בברכה את תלמידי בית הספר לאומנויות באשקלון.

דוד טל: ברוכים הבאים וברוכות הבאות.

נאדיה חילו: על כל נושא אנחנו יכולים להגיד, זה גל, יש גלובליזציה, יש דפוס ארצי, וזה משפיע.

נאדיה חילו: על כל נושא.

נאדיה חילו: זאת אמירה פטליסטית שאני לא מקבלת אותה.

נאדיה חילו: כחברי כנסת אסור לנו להרים ידיים מול תופעות ולהגיד שהרכבת כבר דוהרת, ושזאת תופעה של עלייה, וממילא זה יעלה.

נאדיה חילו: אנחנו יכולים להגיד את זה על כל דבר.

נאדיה חילו: אז מה אנחנו עושים פה בבית הזה?

נאדיה חילו: אם אין לנו השפעה אנחנו גם יכולים להתקפל.

יואל חסון: השאלה איזה משקל יהיה לזה.

דוד טל: אני מודה לך, גברתי.

דוד טל: אני מעמיד את זה להצבעה.

דוד טל: מי בעד לאשר את ההצעה לסדר של חברת הכנסת נאדיה חילו?

דוד טל: את לא יכולה להצביע.

דוד טל: לא התכוונתי להצביע, אני אצביע במקומך.

דוד טל: מי נגד?

דוד טל: מי נמנע?

אורי אריאל: הקואליציה לא מרחמת לא על הפליטים ולא על החלשים.

דוד טל: 5 בעד, 5 נגד, אין נמנעים.

דוד טל: ההצעה נדחתה.

דוד טל: ב.

דוד טל: הצעת חבר הכנסת יצחק לוי לתיקון התקנון בנושא: "זמני ישיבות ועדות הכנסת"

דוד טל: הנושא הבא: הצעתו של חבר הכנסת יצחק לוי לתיקון התקנון בנושא זמני ישיבות ועדות הכנסת.

דוד טל: בבקשה, אדוני.

יצחק לוי: אדוני היושב ראש, אני רוצה לחלק את הצעתי לשני חלקים: האחד לוועדות בזמן מושב ואחד – בתקופת פגרה.

יצחק לוי: אני רוצה להציע שבזמן מושב, לבד מוועדות חוץ וביטחון וכספים אי-אפשר יהיה לקיים יותר מארבעה ימי ועדות מכיוון שחבר כנסת זקוק ליום אחד לעניינים אחרים.

דוד טל: יום שישי.

יצחק לוי: תודה.

יצחק לוי: זקוק ליומיים.

דוד טל: יום שבת.

יצחק לוי: יום שבת זה עניינים של השמים.

יצחק לוי: הוא זקוק ליום עבודה מלא בעניינים אחרים.

יצחק לוי: יש תופעה שישיבות חשובות בחוקים חשובים מתקיימות בנוכחות היושב ראש לבד.

יצחק לוי: זה דבר ידוע.

יצחק לוי: יש כאלה דברים שקורים גם בזמן המושב בימים שני, שלישי ורביעי, אבל לפחות חברי הכנסת יכולים להגיע ונמצאים כאן.

יצחק לוי: על-פי רוב, חברי הכנסת משתדלים להיות לפחות בחוקים שנוגעים להם או שיש להם עניין להשתתף בהם.

יצחק לוי: הדבר הזה אינו מאפשר השתתפות בישיבות.

יצחק לוי: אני יכול לתת דוגמה מהוועדה שלי, ועדת חוקה, ואני מצטער שהיושב ראש שלי לא נמצא כאן, כי הוא כרגע מנהל דיון: ביום ראשון היה דיון על הזכות לחופש הדעת והמצפון בחוקה.

יצחק לוי: אז אני אומר, בסדר, אבל גם ביום חמישי יש- -

דוד טל: הרב לוי, אני יודע לאן אדוני חותר, אבל אני מזדהה עם היושב ראש שלך שהיה חניך שלך- -

יצחק לוי: כנראה, לא חינכתי אותו מספיק לא רק בעניין הזה.

דוד רותם: חינכת אותו יותר מדי טוב, כנראה.

דוד טל: אני אומר לך גם מדוע.

דוד טל: מפני שנשמעות טענות, יותר מפעם אחת, לגבי חוקים שנתקעים בוועדה.

דוד טל: מה אתה רוצה מיושב ראש הוועדה?

דוד טל: יש לו 12-10 שעות ביום לעבוד.

דוד טל: אם הוא רוצה להתיר את הפלונטר יש לו ימים ראשון וחמישי- -

יצחק לוי: צריך להיות איזון בין הרצון להספיק, בין היכולת של היועצים המשפטיים לסיים את עבודתם – שזה דבר מאוד לחוץ, הם לא מפסיקים לעשות את העבודה, לבין עניין ההשתתפות.

יצחק לוי: אני לא אומר שוועדה תתכנס רק 3 ימים בשבוע, אני אומר, 4 ימים בשבוע.

יצחק לוי: צריך להבין שבכל יום כזה זאת לא ישיבה אחת, יש לפעמים 3-2 ישיבות, גם בשני, שלישי ורביעי וגם ביום ראשון או בחמישי.

יצחק לוי: לכן להוציא את חוץ וביטחון וכספים מהחשבון בגלל העניינים הדחופים והבוערים – בלי ועדות משנה, כי הן יכולות להתכנס גם ביום שאני מציע שלא יהיה- -

דוד טל: ועדת הכנסת תוכל להתכנס ביום ראשון וחמישי?

יצחק לוי: או ביום ראשון או ביום חמישי.

יצחק לוי: אם יש ועדת משנה, אז כן; אם יש עניין דחוף, נוכל למצוא דרך שהיושבת ראש תאשר את העניין הזה.

יצחק לוי: אבל צריך לאפשר לחברי הכנסת בצורה סבירה להשתתף בישיבות ועדה.

יצחק לוי: אז אם יושב ראש ועדה רוצה להספיק מכיוון שיש לו לחץ, על חשבון נוכחות חברי הכנסת, עוד 4-3 חוקים ולגמור אותם לבד ולא לשמוע דעות אחרות, זה בסדר.

יצחק לוי: אבל יש פגם בעניין הזה.

יצחק לוי: לפני כמה קדנציות – ואני כבר כמה וכמה קדנציות בבית הזה – זה לא היה.

יצחק לוי: היו שלושה ימים והיה עוד יום אחד, וגם לא באופן קבוע, אלא מפעם לפעם.

דוד טל: אני מזדהה מפני שיש לנו נושא האתיקה שצריך לאשר, ואני מאוד רוצה להתקדם איתה.

דוד טל: חשבתי שאם נעשה את זה בימים ראשון וחמישי באופן קבוע אני אוכל לסיים את זה יותר מהר.

דוד טל: דא עקא שנאמר לי שלא יבואו אנשים, ולכן במקרה הספציפי הזה אני לא יכול לקבל החלטות לבד- -

יצחק לוי: נכון מאוד.

דוד טל: - - צריכה להיות השתתפות, לא רחבה, אבל ודאי לא פה-אחד שכל הכנסת תקבל את מה שאני מאשר או לא מאשר.

דוד טל: אבל זה היה למגינת לבי, אני רציתי לעשות את זה.

יצחק לוי: כולם מבינים שחבר כנסת יוצא לסיורים, יוצא לביקורים, מקבל קהל – לאו דווקא בירושלים, אלא במקומות אחרים.

יצחק לוי: יש צורך בזמן הזה.

יצחק לוי: לא מדובר ביום פגרה שאנחנו נשב בבית ולא נעשה מאומה, אלא יש צורך ביום הזה.

דוד טל: ומה לגבי פגרה?

יצחק לוי: בפגרה חוץ מוועדת חוץ וביטחון וועדת כספים – לא יותר מיומיים בשבוע.

יצחק לוי: גם הפגרה צריכה להיות מנוצלת לפגרה, לעניינים אחרים – גם לימים משפחתיים פרטיים, גם לענייני עבודה אחרים וכן הלאה.

יצחק לוי: לא ייתכן שאנחנו יוצאים לפגרה, ועם הפגרה אנחנו מקבלים לוח עבודה של חודש שלם שיש בו ישיבות.

דוד טל: אולי אדוני יציע לקצר את הפגרה?

יצחק לוי: זה עניין אחר.

יצחק לוי: אני מוכן לקצר את הפגרה, אבל זה נושא אחר.

דוד טל: או להאריך?

יצחק לוי: להאריך או לקצר את הפגרה זה נושא אחר ראוי לדיון, ולא קשור לעניין.

יצחק לוי: בין אם פגרת הקיץ תהיה 3 חודשים, בין אם היא תהיה חודשיים או ארבעה חודשיים – העניין שאני מדבר עליו, תקף.

יצחק לוי: לדעתי, זה יוצר את האיזון הנכון בין הצרכים לבין היכולת של יושב ראש הוועדה להתקדם.

יצחק לוי: אני מוכן להוסיף בעל-פה – אישורים מיוחדים.

יצחק לוי: תמיד יושבת הראש תוכל לתת אישור מיוחד כשיש נושא מיוחד או דבר לחוץ, אם יש בג"ץ שלוחץ לסיים חוק מסוים או תוקף של חוק.

יצחק לוי: אני מציע להוסיף את זה בהצעתי שבאישור מיוחד של יושבת ראש הכנסת אפשר יהיה להתכנס גם ביום הנוסף או בימים הנוספים.

דוד טל: תודה.

דוד טל: חבר הכנסת דב חנין ואחריו חבר הכנסת רותם.

דב חנין: הצעתו של חבר הכנסת לוי אכן מבטאת איזון מאוד נכון בעבודת הכנסת.

דב חנין: אני נתקל בעצמי בבעיה בעניין הזה.

דב חנין: מחובתי להשתתף כחבר כנסת בוועדות גם אם אני לא חבר פורמלי בהן.

דוד טל: אתה לא יכול להשתתף.

דב חנין: זאת הבעיה, שאני לא יכול להשתתף.

דוד טל: בשעה שאתה יושב כאן מתקיימת ישיבה של ועדה אחרת חשובה, ואתה לא יכול לפצל את עצמך.

דב חנין: זה משהו שאני צריך לשקול אותו ולבנות אותו במסגרת תוכנית העבודה שלי כל יום בכנסת.

דב חנין: אין לי ברירה, אני צריך לעשות את זה.

אברהם מיכאלי: צריך לחשוב מה עושים.

דוד טל: אולי באותה מסגרת של תוכנית אתה תחליט מה אתה מעדיף: האם לצאת לסיור ביום ראשון או להגיע לוועדת הכנסת, אם היא מתכנסת.

דב חנין: חבר הכנסת לוי מציע שהישיבות יתקיימו או ביום ראשון או ביום חמישי, אין בעיה – המטרה היא לא להגביל את עבודת הוועדות לשלושה ימים.

דב חנין: אם אנחנו קובעים גם ראשון וגם חמישי אנחנו מביאים למצב שהתפקיד הפרלמנטרי של חברי הכנסת נתפס כעבודה במסגרת הכנסת עצמה.

דב חנין: זאת תפיסה צרה מדי של תפקיד חבר הכנסת.

דב חנין: חלק מתפקידו של חבר הכנסת להיות בקשר עם הציבור, להסתובב במקומות מחוץ לירושלים, להכיר בעיות במקומות אחרים.

דב חנין: אם לא הייתי מבקר בכל המקומות שהייתי מבקר בהם, היכולת שלי לתפקד כחבר כנסת הייתה מצומצמת בהרבה.

דב חנין: לכן המשמעות של עבודת הוועדות 5 ימים בשבוע ברמה המעשית- -

דוד טל: אני מדבר על ועדות בלשון רבים.

דוד טל: אני סבור שלבד מוועדת חוקה – אני לא יודע, לכן ניסיתי להיעזר במזכיר שגם הוא לא יודע – אין ועדות שעובדות גם ביום ראשון וגם ביום חמישי.

דוד טל: יש ועדה אחת בלבד בגלל העומס הגדול.

דוד טל: מחלק מהחברים, שחלקם יושבים כאן, נשמעו טענות, במידה מסוימת של צדק, כי יש פרק זמן שבו אתה מגיש הצעת חוק ורוצה שידונו בה, ואין בכוחם – קצרו ידיהם מלהושיע.

יצחק לוי: יש פתרון לעניין הזה.

דוד טל: אז אני מבקש לשמוע את הפתרון.

דוד טל: אם כך, קודם כול נעמיד את המצב לאשורו – לבד מוועדת חוקה אין אף לא ועדה אחרת שעובדת גם ביום ראשון וגם ביום חמישי.

דוד טל: אנחנו מדברים רק על ועדה אחת.

דב חנין: זה היום פררוגטיבה של חבר הכנסת, במקרה יושב ראש הוועדה, שמנהל את העניין.

דב חנין: אני יכול לתת לך דוגמה, אדוני היושב ראש: בוועדת הפנים הוטל עליי לנהל את עבודת הוועדה בעניין חוק אויר נקי.

דב חנין: כיוון שאני רוצה לקדם את החוק הזה מהר, רציתי לקיים ישיבות גם ביום ראשון וגם ביום חמישי.

דב חנין: זאת זכותי, כי הוטל עליי מטעם יושב ראש הוועדה לכנס את הוועדה.

דב חנין: פנו אליי חברי כנסת - -

דוד טל: ואמרו שלא יגיעו.

דב חנין: - - ואמרו: בלתי אפשרי, אתה רוצה לנהל, אבל אנחנו לא נוכל להגיע, לא נשתתף בדיון, ננצל את הכלים הפרלמנטריים שלנו כדי להעביר את הנושאים לרביזיות או לכל מיני דברים אחרים.

דב חנין: בסופו של דבר הדרך הזאת שכאילו מקצרת – לא מקצרת.

דב חנין: כדי לקצר אנחנו צריכים ללכת בדרך שמאפשרת לחברי הכנסת להשתתף.

דוד טל: בדרך הארוכה.

דוד טל: תודה.

דוד טל: חבר הכנסת רותם, בבקשה.

דוד רותם: אדוני היושב ראש.

דוד רותם: ועדת חוקה שאני חבר בה, והיא הוועדה שיושבת גם בימי ראשון וחמישי ממצה את הזמן שיש לה.

דוד רותם: הוועדה עוסקת בחוקה מעבר לחקיקה רגילה.

דוד רותם: אם נקבע שהיא תשב רק 4 ימים בשבוע המשמעות היא שיום אחד היא תעסוק בחוקה, ובשני חצאי ימים נוספים היא תצטרך לעסוק בחקיקה.

דוד טל: אף אחד לא מונע ממנה לעסוק בזה יום שלם.

דוד רותם: היא לא יכולה, כי בימים שני שלישי ורביעי- -

דוד טל: המליאה מתחילה ב-16:00, עד 16:00 אפשר.

דוד טל: מ-8:00 בבוקר עד 16:00 זה יום שלם.

דוד רותם: אם אתה תגיד 8:00 בבוקר, אז יגידו לך חברי הכנסת שאי-אפשר 8:00.

דוד טל: אמרו לי, לכן הישיבה מתחילה היום ב-9:30 ולא ב-9:00.

יצחק לוי: אבל יש יום נוסף חוץ משני, שלישי ורביעי.

דוד רותם: יום ראשון.

יצחק לוי: נכון.

דוד רותם: אבל ביום ראשון היא תעסוק בחוקה; שני, שלישי, רביעי – לא.

יצחק לוי: אז שתעסוק, אז ביום חמישי לא יהיו ישיבות, אדרבה.

דוד רותם: ואז בשני, שלישי ורביעי היא לא עושה כלום.

יצחק לוי: מה זה "לא עושה כלום"?

דוד רותם: כי היא לא - - -

דוד טל: ואז נשמעת טענה מצדו של חבר הכנסת רותם שהצעות חוק שלו תקועות בוועדת חוקה כל-כך הרבה זמן- -

יצחק לוי: אבל ישיבות החוקה הן לא יותר משעתיים וחצי בשבוע.

דוד רותם: לא נכון.

דוד טל: אדוני, אתה חבר בוועדה, ואני חושב שאתה טועה.

דוד רותם: אתה בטוח טועה, ואתה יודע שאתה טועה.

דוד טל: אני מכיר את סדר היום ואת הנושאים בוועדת חוקה, הם רבים, והם לא מצליחים לסיים את העבודה.

דוד רותם: אני חושב שחבר הכנסת נבחר- -

יצחק לוי: חוקה, שעתיים וחצי בשבוע.

דוד טל: סליחה, טעיתי.

יצחק לוי: אין יום שלם בנושא הזה.

דוד טל: טעיתי, אדוני.

דוד טל: אני דיברתי על סדר היום של ועדת חוקה, ואתה דיברת על החוקה עצמה.

דוד טל: אתה צודק, אדוני.

דוד רותם: לא, הוא לא צודק.

דוד טל: הוא צודק, בדיונים על החוקה זה יכול להיות.

דוד רותם: אנחנו ודאי יושבים לפחות פעמיים בשבוע- -

יצחק לוי: לא נכון, בשבוע שעבר ישבנו פעם.

דוד רותם: אז שבוע שעבר אולי במקרה- -

יצחק לוי: - - ולפני שבועיים ישבנו פעם.

דוד רותם: סליחה, אפשר להגיד גם משפט בניגוד לדעתך, או שכשאומרים בניגוד לדעתך, אז המדריך נכנס לפעולה?

יצחק לוי: צריך להגיד את האמת.

דוד רותם: אני אומר את האמת.

דוד רותם: הוועדה יושבת לפחות 5 שעות בשבוע על הנושא של חוקה.

דוד רותם: בוועדה יש המון חוקים שמחכים וכשאנחנו לוקחים יום חופש החוקים האלה לא מתקדמים.

דוד רותם: דבר נוסף, עם כל הכבוד לחבר הכנסת חנין וגם לרב לוי, חבר כנסת נבחר כדי לעבוד בעבודה פרלמנטרית בכנסת.

דוד רותם: הפעילות הפוליטית שלו- -

דוד טל: זה חלק מהעבודה.

דב חנין: - - - גם להיפגש מחוץ לכנסת.

דב חנין: זאת עבודה פרלמנטרית.

יואל חסון: אתם מעוותים את תפקידו של חבר הכנסת.

יואל חסון: תפקידו של חבר הכנסת הוא לא להיות פה כל הזמן.

יואל חסון: אתם מתבלבלים לגמרי.

דוד רותם: הפעילות הפוליטית שלו היא נספחת - -

דב חנין: היא לא פעילות פוליטית, היא פעילות פרלמנטרית.

דוד רותם: פעילות פרלמנטרית נעשית בכנסת.

יואל חסון: מה זה, "פוליטי" זאת מילה גסה?

דוד רותם: הציבור גם ככה חושב שאנחנו- - -

יואל חסון: אם היה לך פריימריז היית מדבר אחרת.

דוד רותם: זה בדיוק העניין, אתה דואג לפריימריז שלך.

דוד רותם: אבל זאת לא הפעילות הפרלמנטרית שלך.

יואל חסון: - - - בוחרים בך.

דוד רותם: עם כל הכבוד, את הפעילות הפוליטית הפנים מפלגתית שלך - - -

יואל חסון: מה זה השטויות האלה, תגיד לי, מה אתם חיים ב- -

דוד טל: יואל, אתה מדבר אחריו.

דוד רותם: זה בדיוק העניין, מה שאתה אמרת, חבר הכנסת חסון, הוא הנכון.

דוד רותם: לכן הציבור אומר שחברי הכנסת הם בטלנים, יש להם פגרות ארוכות, הם לא עובדים במשך השבוע, ועכשיו אנחנו עוד נקצר את השבוע.

דוד רותם: רבותיי היקרים, באתם לעבוד בכנסת, את הפריימריז שלך תעשה אחרי שעות העבודה.

דוד רותם: אם אתה לא יכול, אל תיבחר.

דוד רותם: תגיד שאתה מבקש יום חופש בשבוע לניהול הפריימריז שלך.

יואל חסון: נו, באמת, זה חופש, אתה חושב שזה חופש?

יצחק לוי: יואל, זה לא רק פריימריז.

יואל חסון: ברור שלא.

דוד רותם: לכן גם ועדת חוקה צריכה להיות יוצאת מן הכלל.

דוד טל: כל הוועדות ייצאו מן הכלל, כל הוועדות יעבדו מתי שהם רוצים.

דוד טל: יואל, בבקשה.

יואל חסון: אדוני היושב ראש, חלק מהחברים כאן מתבלבלים בתפקיד שלהם.

יואל חסון: נכון שיש כאן מפלגות שאין להן גופים בוחרים, ואין להן עיסוקים אחרים חוץ מהעיסוק בכנסת עצמה- -

דוד רותם: אתה שוכח שגם אצלך אין בחירות.

דוד רותם: אתה לא נבחרת- -

יואל חסון: יהיו לי בחירות בעתיד.

דוד טל: בפעם הבאה הוא ייבחר.

דוד רותם: או שכן או שלא.

יואל חסון: כמו כולנו.

דוד טל: לא, אבל הוא יצטרך להתמודד.

דוד רותם: או שכן או שלא.

דוד רותם: הוא יצטרך להתמודד בין מקום 1 למקום 7 כדי להיכנס לכנסת.

דוד טל: דודו, אל תגלוש לפסים אישיים.

יואל חסון: או מפלגתיים.

דוד טל: די.

יואל חסון: נהיה רגע רציניים וננסה להבין מה בעינינו תפקידו של חבר הכנסת.

יואל חסון: חבר כנסת הוא איש ציבור; הוא מייצג ציבור, הוא מייצג עניין, הוא מייצג אג'נדה.

יואל חסון: כל אחד מכאן מייצג משהו אחר, חלק מייצגים גם דברים דומים.

יואל חסון: חלק מעבודת הכנסת היא בין השאר להופיע בפני הציבור, להיות מוזמן.

יואל חסון: כמות ההזמנות שמרבית חברי הכנסת מקבלים לאירועים, לפאנלים, להרצאות ולמפגשים - -

יצחק לוי: גם ללימוד נושאים.

יואל חסון: - - וללימוד נושאים ולסיורים - ברגע שרק מתקרב הפגרה כמות ההזמנות שאני מקבל להרצאות, לסיורים, להיכרות מעמיקה בנושאים מסוימת, היא באמת כמות עצומה.

יואל חסון: מי שחושב שעבודת חבר הכנסת היא רק בבניין הזה, אז מצוין.

יואל חסון: בואו נבנה כאן בתים לכולם – גם יגורו כאן, גם יחיו כאן, מה אני אגיד לכם, הקשר עם הציבור יהיה משהו-משהו.

יואל חסון: לא יהיה קשר לציבור- -

אורי אריאל: לדעתי, זה רעיון מצוין.

יואל חסון: - - הקשר לציבור הוא לא רק דרך הפרלמנט, אלא גם מחוץ לפרלמנט, ואז אתה בא עם הדברים שאתה מקבל בחוץ, לתוך הפרלמנט.

יואל חסון: לכן בגדול יש היגיון בדבריו של חבר הכנסת הרב לוי.

יואל חסון: אבל אני לא יודע אם כדאי לעשות כרגע שינוי בתקנון.

יואל חסון: צריך לשמוע גם את ראשי הוועדות.

יואל חסון: אני לא ראש ועדה, אני לא יודע איך ההתנהלות הזאת קורה, לכן אני מתקשה לגבש כאן עמדה.

יואל חסון: אף על פי שזה לא סתם שבימי ראשון וחמישי לא מתקיימת מליאה – בין השאר כדי לאפשר לנו לתפקד גם בזירות אחרות.

יואל חסון: לכן זה נכון לא לעשות אין-סוף ישיבות במהלך הפגרה ולתת לחברי הכנסת לנצל את הפגרה גם לעיסוקים חוץ-פרלמנטריים מחוץ לכנסת, וגם – כן, זאת לא בושה – בנושאים פוליטיים.

יואל חסון: כי חברי כנסת הם אנשים פוליטיים- -

דוד טל: האם אתה לא סבור שיותר נכון להשאיר את הסמכות הזאת בידי יושב ראש הוועדה שיחליט על-פי המצב הקיים אם לקיים ישיבה או לא.

דוד טל: נתתי לדוגמה את נושא ועדת האתיקה.

דוד טל: ראיתי שייווצר מצב שאני אשאר לבד, אז אני לא מקיים את הישיבות- -

יצחק לוי: תראה כמה דיונים מתקיימים רק עם יושב ראש בימי ראשון.

דוד טל: סליחה, הרב לוי, בימים שיש כנסת אתה יודע כמה דיונים מתקיימים עם חבר כנסת אחד בלבד?

דוד טל: אני אגיד לך- -

יצחק לוי: אני יודע שבוועדת חוקה, לא.

יצחק לוי: אני לא יודע בוועדות אחרות.

דוד טל: אני יודע איך זה בוועדות אחרות- -

יצחק לוי: מעט מאוד כן.

דוד טל: - - גם לפני 10 שנים כשהייתי יושב ראש ועדת עבודה ורווחה פעמים רבות הייתי מוצא את עצמי עם עוד חברת כנסת אחת בלבד.

דוד טל: יש בעיה לכנסת בכלל עם לוח הזמנים של הוועדות כי הן עובדות במקביל.

דוד טל: היות שאתה חבר בשלוש-ארבע ועדות, אתה לא יכול להיות גם פה וגם שם.

דוד טל: אז מה אתה עושה?

דוד טל: אני מתעדף את הוועדה הזאת על פני ועדה אחרת, הנושא הזה קרוב ללבי יותר מנושא אחר.

דוד טל: זאת אומרת, המצב יהיה אותו דבר.

דוד טל: לכן אני סבור שיותר נכון להשאיר את ההחלטה בידי יושב ראש הוועדה.

דוד טל: צריך להיות קשוב לחברי הוועדה, ואם הוא חושב לנכון לעשות את זה לבד, זאת תהיה בעיה שלו.

יצחק לוי: זאת בעיה שלנו, מה זה "בעיה שלו"?

דוד טל: זאת תהיה בעיה שלו.

דוד טל: כיושב ראש ועדה אני אומר לך, ולכן אני גם לא מקיים ישיבות אתיקה לבד.

דוד טל: אגב, אחת המטרות המוצהרות הייתה לסיים את זה כמה שיותר מהר.

דוד טל: הבטיחו שזה יהיה בט"ו בשבט, ומאז עברו שני ט"ו בשבט, ויהיו עוד 10 ט"ו בשבט, והפרק הזה של האתיקה לא יסתיים.

דוד טל: חבר הכנסת מיכאלי, בבקשה.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, הרב לוי העלה נושא חשוב מאוד, אבל מכיוון שהתמקדנו בוועדת חוקה, חבל שמנחם בן ששון לא פה- -

דוד טל: ניסיתי לזמן אותו כרגע, אבל הוא בוועדה משודרת, אז יעבירו לו נתונים תוך כדי הישיבה.

אברהם מיכאלי: נדון שם חוק יסוד ירושלים.

אברהם מיכאלי: הרב לוי ואני יצאנו משם ובאנו לכאן.

אברהם מיכאלי: בהתחלה מנחם קיים ישיבות 3 ימים בשבוע, ואני ראיתי שזה הורחב על-פי שיקול דעתו, לפי הלחץ שנוצר אצלו.

אברהם מיכאלי: אנחנו לוחצים עליו על חוקים שונים שנמצאים בוועדה, והחוקים האלה ממתינים לדיון כבר 8-7 חודשים.

דוד טל: אתה צודק.

דוד טל: אליי פנו לפחות שמונה חברי כנסת בטענה כזאת.

אברהם מיכאלי: כמעט הכרזנו על סכסוך קואליציוני בגלל חוקים שתקועים שם.

אסתרינה טרטמן: פחות סיפורי היסטוריה ויותר חקיקה, יחסוך זמן.

קריאות: - - -

יצחק לוי: זה מסיבה אחרת, זה לא מסיבה של חוסר זמן.

יצחק לוי: זה מכיוון שהוא לא רוצה לקדם בעיות של בתי דין רבניים.

אברהם מיכאלי: לא.

דוד טל: הוא לא מדבר על בתי דין רבניים, הוא מדבר על חוק הבחירות ועוד כמה דברים.

דוד רותם: מה איתך, הרב לוי, על בתי הדין הרבניים כבר עשו משבר קואליציוני.

אברהם מיכאלי: לדעתי, הבעיה מתחילה מזה שאנחנו מחולקים לשלושה ולארבעה וגם בימים האלה שמתקיימים דיונים חשובים בוועדת חוקה, יש גם ועדה אחרת שמתקיימת ביום חמישי ומקיימת סיור חשוב, וחייבים להיות בסיור הזה.

אברהם מיכאלי: זה לא שחברי כנסת עושים סיבובים וסיורים פופוליסטיים, יש ועדות כנסת שמקיימות סיורים בימים האלה.

אברהם מיכאלי: מי שחבר בכמה ועדות חייב לוותר על הסיורים האלה, והסיורים האלה הם חשובים מאוד לתפקוד הוועדה.

אברהם מיכאלי: לכן חייבים לשבת ולמצוא פתרון לזה, ולא להחליט החלטות, אלא לשבת ולמצוא פתרון- -

דוד טל: אני אקח לתשומת לבי את המשפט האחרון.

דוד טל: חבר הכנסת זיו, בבקשה.

יצחק זיו: חבר הכנסת מיכאלי נגע בנקודה שאני רוצה לדבר עליה.

יצחק זיו: אני לא יודע למה קבעו שאי-אפשר לקיים ועדות לאחר ישיבת המליאה.

יצחק זיו: מה קרה?

יצחק זיו: ממתי צריך לסיים את העבודה בשעה 18:00?

רונית תירוש: המליאה מסתיימת ב-18:00.

יצחק זיו: יש ימים שהמליאה מסתיימת - -

יואל חסון: אני בעד להאריך את העבודה עד 22:00 בלילה.

יצחק לוי: אני מציע להודיע בארץ שחגיגות בר המצווה מתחילות ב-22:00.

יצחק זיו: אני לא מתייחס לכל ההערות ששמענו.

יצחק זיו: במקום להכניס את ימי ראשון וחמישי, אף על פי שאני לא נמצא בוועדות האלה, לא יקרה שום דבר אם ביום מסוים בשבוע הישיבות יתקיימו אחרי הישיבה במליאה.

יצחק לוי: הבעיה היא בוודאי בעיה, והפתרונות לא קלים.

יצחק לוי: הוצע הפתרון להגדיל את מספר חברי הכנסת, וזה נדחה בציבור, ואף אחד לא מעז להציע את זה; הוצעו פתרונות לפצל- -

דוד טל: החניך שלך הציע את זה.

יצחק לוי: אני חושב שהוא צודק.

יצחק לוי: בכל העולם המערבי במדינות שגודלן כשלנו יש יותר חברי כנסת: 150, 160 חברי כנסת.

דוד רותם: החוק הנורבגי.

יצחק לוי: הוצע בוועדת חוקה מספר פעמים לפצל את הוועדה לוועדת חוקה נפרדת, כך שיהיו שתי קבוצות או שתי ועדות אפילו.

דוד טל: שיוכלו לעבוד במקביל.

יצחק לוי: אנחנו גם לא נספיק חוקה.

יצחק לוי: אם רוצים להספיק חוקה צריך לעבוד באינטנסיביות וצריך לעבוד ברצף- -

דוד טל: ובסוף לא תהיה חוקה.

יצחק זיו: להאריך את שעות העבודה.

דוד טל: היֹה לא תהיה חוקה.

יצחק לוי: אם יש שתי ועדות, יש אפשרויות.

דוד רותם: זאת הצהרה בשם הקואליציה?

דוד טל: זאת הצהרה בשם שלי מתוך ההבנה המעטה שיש לי בקואליציה.

יצחק לוי: הפתרונות האלה הם לא על סדר היום.

יצחק לוי: יש פתרונות שהם כרגע לא על סדר היום.

יצחק לוי: אנחנו צריכים להתחשב בעבודה הנוספת שיש לנו מחוץ לבית.

יצחק לוי: אינני יודע אם אדוני מתכוון להצביע היום או לא- -

דוד טל: אמרתי, שאקח לתשומת לבי את המשפט האחרון של מיכאלי שהציע לשבת ולחשוב על פתרון.

דוד טל: אני חושב שזה נכון, זה לא דבר שצריך לקבל בחופזה, זה לא כזה לוחץ.

דוד טל: אנחנו צריכים לחשוב, תעבירו את זה לסיעות שלכם.

יצחק לוי: אני רק מציע, אדוני היושב ראש, שבמחשבה שאדוני מבקש מאתנו לחשוב ולהביא לסיעות שלנו, נחשוב גם על הפגרה.

יצחק לוי: על זה כמעט לא דיברנו.

אורי אריאל: מתי תהיה החשיבה, בימי חמישי או בימי ראשון?

דוד טל: אני מניח שנדבר על זה בשבוע הבא.

דוד טל: תודה רבה, אדוני.

דוד טל: כאמור, אני מאמץ את הצעתו של חבר הכנסת מיכאלי לדון בנושא הזה ולגבש עמדה.

דוד טל: אני אביא את זה שוב לדיון, ובדיון הבא אני גם אקיים את ההצבעה לאחר שיהיה לכם הזמן לדון עם החברים בנושא הזה.

דוד טל: תודה רבה.

דוד טל: ג.

דוד טל: נאום קנצלרית גרמניה במליאת הכנסת

דוד טל: אנחנו עוברים לנושא הבא בסדר היום: נאום קנצלרית גרמניה במליאת הכנסת.

דוד טל: הופנתה אליי פנייה ממזכיר הכנסת.

דוד טל: הוא כותב שהוא נתבקש על-ידי יושבת ראש הכנסת לפנות אליי בנושא שבנדון: "ביום ג' 18 במרס 2008 עתידה לבקר בכנסת קנצלרית גרמניה, גברת אנגלה מרקל.

דוד טל: במסגרת החלטות ועדת כנסת בעניין רשות הדיבור לאורחים במליאת הכנסת, מבקשת יושבת ראש הכנסת את אישור הוועדה לכך שקנצלרית גרמניה תישא דברים במליאת הכנסת במועד זה".

דוד טל: לפני שאאפשר למזכיר הכנסת להסביר את הנושא ולומר עליו דברים, אני רוצה לומר דברים מההתרשמות שלי על אנגלה מרקל.

דוד טל: לדעתי, היא אחת השגרירות הטובות ביותר שיש למדינת ישראל היום באירופה.

דוד טל: היא ראויה לכבוד הזה שבכנסת ישראל יתאפשר לה לשאת דברים.

דוד טל: אנחנו צריכים לעשות מאמץ כדי לאשר את הנושא הזה, ורצוי מאוד וטוב מאוד אם זה יהיה אישור פה-אחד.

דוד טל: בבקשה, אדוני המזכיר.

אברהם מיכאלי: במה היא שונה מנשיא הונגריה?

איל ינון: היא שונה, ואני אסביר את זה.

איל ינון: במסגרת החלטות ועדת הכנסת ביחס למתן רשות דיבור לאורחים זרים מחו"ל במליאת הכנסת ביקשה יושבת ראש הכנסת, כפי שציין זאת יושב ראש הוועדה, את אישור הוועדה לכך שקנצלרית גרמניה שמבקרת בשבוע הבא בישראל, תנאם ביום שלישי במליאה.

איל ינון: הבקשה נדרשת מכיוון שהחלטת ועדת הכנסת שחזרה על עצמה מספר פעמים במשך השנים קבעה שעקרונית אין לסטות מן הנוהג הקיים בעניין רשות דיבור לאורחים בכנסת, והאורחים הזרים שמקבלים רשות דיבור במליאה ללא אישור ועדת הכנסת, אלא מתוקף אותן החלטות ישנות, הם ראשי מדינות, קרי: נשיאים, מלכים, קיסרים וגם נשיא עצרת האומות המאוחדות, נשיא הפרלמנט האירופי, נשיא האסיפה המייעצת של מועצת אירופה ויושב ראש האיגוד הבין-פרלמנטרי.

איל ינון: מקובל לפנות לוועדת הכנסת כאשר מעוניינים להעניק רשות דיבור במליאה לאורח זר שאינו נמנה עם הרשימה הזאת.

איל ינון: כך בעבר ניתנה רשות הדיבור ליושב ראש בית הנבחרים האמריקני גינגריץ' בשנת 98', וייתכן שהיו גם תקדימים נוספים שעליהם אני לא יודע.

איל ינון: על כל פנים, יושבת ראש הכנסת החליטה שבשל חשיבותה של הגברת מרקל באירופה, יחסה המיוחד לישראל, היחסים המיוחדים בכלל של גרמניה עם ישראל והתרומה המיוחדת של גרמניה בעניינים רגישים, יש לכבד את בקשתה של הקנצלרית ולאפשר לה לנאום במליאת הכנסת בשבוע הבא, ועל-כן נדרש אישור של הוועדה לכך.

איל ינון: תודה.

רונית תירוש: לא הבנתי למה נדרש אישור.

רונית תירוש: האם היא נמנית עם רשימת התפקידים שציינת?

איל ינון: סליחה, לא הבהרתי את זה.

איל ינון: מכיוון שבגרמניה יש נשיא, והוא עומד בראש המדינה, הקנצלר הוא כמו ראש ממשלה.

דוד טל: לפני כשבועיים הופנה אליי מכתב בקשה מטעם חבר הכנסת דוד רותם לאשר בצורה גורפת לכל ראשי מדינות, ראשי ממשלות, נשיאים לנאום במליאה.

דוד טל: חברים מסוימים, ואני ביניהם, חשבנו שלא יהיה נכון להעביר את הלחצים האלה ללשכתה של יושבת ראש הכנסת הזאת או מי שיבוא אחריה.

דוד טל: מן הראוי שהתקנון יישאר כפי שהוא, ובמקרים חריגים ומיוחדים, כמו במקרה הזה, ועדת הכנסת היא הוועדה שתדון אם לאשר או לא לאשר את האפשרות שראש מדינה ינאם במליאת הכנסת.

דוד טל: ראשון הדוברים, חבר הכנסת אריה אלדד, אחריו חבר הכנסת אורי אריאל.

דוד טל: בבקשה.

אריה אלדד: בראשית דבריי, הערה אחת: יש זילות במעמדה של ועדת הכנסת כי אני לא יודע איך תחליטו היום, אבל ההזמנות הופצו כבר אתמול.

אריה אלדד: כלומר יש הנחה שהדיון היום מיותר כי הזמנות רשמיות לנאומה של הקנצלרית במליאת הכנסת כבר הופצו אתמול.

אריה אלדד: אבל זאת אמירה עקרונית.

אריה אלדד: אני לא יכול לשמוע גרמנית במליאת הכנסת.

אריה אלדד: זאת השפה שבה נרצחו סבא וסבתא שלי.

אריה אלדד: עכשיו כשהחוק הישראלי מחייב, וראשי מדינה על-פי חוק מופיעים כאן, אז אני אקום ואצא.

אריה אלדד: אבל לבוא לכופף את התקנות ואת החוק כדי לאפשר שוב נאום – גם של ידידה גדולה של ישראל?

אריה אלדד: אני נשבעתי שאני לא אדרוך על אדמת גרמניה, אבל אם הייתי יכול לקדם ביום אחד את הגעתן של הצוללות המיוחדות שרק גרמניה בונה לנו, הייתי נוסע.

אריה אלדד: כי להגנתה של מדינת ישראל זאת מצווה.

אריה אלדד: לשמוע גרמנית במליאה, אין מצווה.

אריה אלדד: יש תקדים היסטורי אחד שיכול להסביר לחברים מה ההבדל בין מדינה סוברנית, עצמאית שמכבדת חוק – ובגרמניה יודעים הכי טוב בעולם מה זה לכבד חוק ותקנון.

אריה אלדד: התקדים והדוגמה הם איך התנהגה הקיסרות העותומאנית בגסיסתה כשהקייזר האוסטרו-הונגרי או הקייזר הגרמני ביקש לבקר בירושלים כשהוא רוכב במרכבתו ולא הולך ברגליו.

אריה אלדד: אבל המרכבה של הקייזר וילהלם לא נכנסה לעיר העתיקה, אז פרצו את החומה ויצרו את השער החדש.

אריה אלדד: חברים, אנחנו לא הקיסרות העותומנית בגסיסתה, אנחנו מדינה יהודית עצמאית עם כבוד לאומי-יהודי.

אריה אלדד: לכן אם אין הכרח – אל תכופפו את התקנון, גם בשם אלה שהמילים האחרונות שהם שמעו בחיים היו בגרמנית.

דוד טל: תודה רבה.

דוד טל: איל, בבקשה.

איל ינון: אני כמובן לא נכנס לשום ויכוח עקרוני מהותי עם חבר הכנסת אריה אלדד, אין זה מתפקידי, אני רק רוצה לציין מספר עובדות ולדייק בהן: ראשית, אין מדובר בתקנון הכנסת וגם אין מדובר בחוק; מדובר בהחלטות של ועדת הכנסת, וכמובן "הפה שאסר הוא הפה שהתיר".

איל ינון: שנית, לידיעת חברי הוועדה, ב-2 בפברואר 2005 נשיא גרמניה נאם בגרמנית במליאה, וב-30 במאי 2007 נשיא הפרלמנט האירופי נאם במליאה בגרמנית.

דוד טל: תודה רבה.

דוד טל: חבר הכנסת אורי אריאל, בבקשה.

אורי אריאל: "על אלו אני בוכייה", אדוני המזכיר.

אורי אריאל: אתה אומר לנו שזה היה – כן, זה היה.

אורי אריאל: זאת עובדה, אי אפשר להתווכח איתה.

אורי אריאל: אז מה, זה משמח אותנו?

אורי אריאל: הרי אחרי הסבא והסבתא של אריה אלדד הלכו עוד 6 מיליון.

אורי אריאל: הרי אני לא חושב שבשבת שקוראים פרשת "זכור את אשר עשה לך עמלק" – והם עמלקים, הם האבא של העמלקים.

אורי אריאל: לא נולד עוד עמלקי כמוהם.

אורי אריאל: האם הגרמנים עמדו על כך בתוקף שהיא תנאם בכנסת?

אורי אריאל: יש לי הערכה משלי, תרשו לי להגיד את ההערכה, ואם המזכיר יתקן אותי, אני אשמח שוב.

אורי אריאל: אני יכול להעריך שישראל הציעה את זה כמחווה או שזה נולד בשיחה בין הפקידים רמי הדרג שארגנו את הביקור; אז יש הרבה טקסים ידועים, כמו ללכת ליד ושם – דבר מכובד.

אורי אריאל: עכשיו, כפי שאמר ידידי, כבר הוצאו ההזמנות, ועכשיו אנה אנו באים?

אורי אריאל: מה לעשות עם זה עכשיו?

אורי אריאל: כמה כבוד יושבת הראש נתנה לוועדה הזאת שאנחנו עכשיו דנים על זה?

אורי אריאל: 6 מיליון.

אורי אריאל: אז יפה שגרמניה שינתה מאורחותיה, והיא לקראת ישראל, והיא היום מתנהגת כידידה.

אורי אריאל: יש דברים חשובים, אני מודע לפחות לחלקם בתחום הביטחוני והמדיני שיש להעריך אותם על זה.

אורי אריאל: מכאן ועד שאנחנו היהודים נחזור למשפחת הזוחלים – ותסלחו לי על הביטוי – להיות סמרטוטים – מותר לנו רגע לעמוד, ולהגיד, בסדר, תלך לנשיא ותעשה אלף דברים חשובים במדינת ישראל, וגם על זה יש מי שיכול לשאול על זה.

אורי אריאל: מה קרה?

אורי אריאל: מה קרה לנו?

דוד טל: תודה.

דוד טל: חבר הכנסת פלסנר, בבקשה.

יוחנן פלסנר: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

יוחנן פלסנר: דיבר חבר הכנסת אלדד מדם לבו על סבא וסבתא שלו.

יוחנן פלסנר: אז לגמרי במקרה גם סבא וסבתא שלי היו פליטים מגרמניה והגיעו למדינת ישראל- -

אורי אריאל: אתה יודע, זה ממש לא היה במקרה, זה היה ממש מכוון.

יוחנן פלסנר: נכון.

יוחנן פלסנר: הם היו פליטים מגרמניה של המשטר הצורר הזה, והשפה הגרמנית לא נשמעה בביתם אף על פי שזאת הייתה שפת אמם, משום שהם רצו למחוק את העבר הזה.

יוחנן פלסנר: אז אני מבין לחלוטין מאין מגיעים הדברים של חבר הכנסת אלדד.

יוחנן פלסנר: על-כן אני לא דובר גרמנית; אמי שגדלה בבית של פליטים מגרמניה לא דוברת גרמנית, והשפה הגרמנית מעוררת בכולנו אסוציאציות מאוד קשות.

יוחנן פלסנר: מעבר לכך, הפצע הפתוח ביחסי ישראל-גרמניה יישאר כזה לדורות.

יוחנן פלסנר: אין בביקור הזה ואין במחוות שנעשות בביקור הזה משום מחשבה או רצון, לטעמי, לאחות את הפצע הזה.

יוחנן פלסנר: הפצע הזה פתוח וראוי שהוא יישאר פתוח, וראוי שהזיכרון הזה יהיה המסד שעליו מבוססים היחסים שלנו עם גרמניה.

יוחנן פלסנר: אבל צריך לקחת עוד דברים בחשבון: גרמניה היא היום הידידה היציבה ועוגן של תמיכה במדינת ישראל, באירופה, ואסור לנו לקחת את זה כמובן מאליו.

יוחנן פלסנר: יש לחצים אדירים, יש התחסדויות באירופה – כל מי שבקי בזירת ההסברה הבינלאומית, ובעיקר האירופית מכיר בחשיבות של הדברים הללו- -

אורי אריאל: מה זאת אומרת, אם היא לא תדבר בכנסת העוגן ייקרע?

רונית תירוש: כן.

יוחנן פלסנר: אני חושב שהעוגן הזה זקוק למיסוד ולקיבוע בלי שאנחנו מוותרים כהוא-זה על זיכרון העבר.

יוחנן פלסנר: ולאו דווקא בימים שמעמדנו הבינלאומי הוא סביר, אלא גם בימים שכלל הקהילה הבינלאומית יוצאת נגדנו וכל המתחסדים יוצאים מהחורים שלהם – אנחנו יודעים שגרמניה, עם כל העוצמה שלה היא לצידנו- -

דוד טל: ותוסיף את מה שאמר חבר הכנסת אריאל על מה שהוא יודע בנושא הביטחוני, ואני מניח שהוא יודע.

יוחנן פלסנר: מעבר לתמיכה של גרמניה כמדינה, ישנה הקנצלרית מרקל, שהתמיכה שלה במדינת ישראל היא תמיכה בלתי מסויגת בנושאים הביטחוניים והכלכליים.

יוחנן פלסנר: כשאנחנו מסתכלים קדימה יש לנו אינטרסים משותפים משמעותיים במגוון הנושאים שקשורים גם למזרח התיכון, גם בהקשרים של חימוש, גם בהקשרים של פירוק חימוש של מי שאנחנו רוצים לפרק את היכולות שלו.

יוחנן פלסנר: התמיכה של גרמניה, שיתוף הפעולה ובניית הידידות הזאת תוך זיכרון העבר ותוך אי מחיקת זיכרון העבר היא חשובה.

יוחנן פלסנר: לכן אנחנו צריכים להיות מסוגלים לתת לזה ביטוי גם בבית המחוקקים הישראלי.

יוחנן פלסנר: לעניין התקנוני, לדעתי, לא מדובר על שינוי תקנון, אלא על הליכה בהתאם לתקנון.

יוחנן פלסנר: מביאים את זה לוועדת הכנסת, ולכן אין שום התפתלות, אלא התנהגות בהתאם לתקנון ובהתאם לאינטרס של מדינת ישראל- -

דוד טל: ודאי לא כיפוף התקנון.

יוחנן פלסנר: - - ותוך זיכרון העבר.

דוד טל: תודה.

דוד טל: חבר הכנסת יואל חסון, בבקשה.

יואל חסון: תודה, אדוני היושב ראש.

יואל חסון: אני מאוד מתחבר לדבריו של חבר הכנסת אלדד.

יואל חסון: גם אני לא נסעתי לגרמניה ולא מתכוון לנסוע לגרמניה, והתחושות שלי לגבי גרמניה הן חזקות ומשמעותיות כמו של כולנו, אני משער.

יואל חסון: בעיניי, זה בדיוק כמו דוגמת הצוללות שחבר הכנסת אלדד נתן.

יואל חסון: כפי שאמרתי, אני לא נוסע לגרמניה, וגם כשקיבלתי הצעות מאז שנבחרתי לכנסת לא נסעתי לגרמניה, אבל אם יום אחד נסיעה שלי לגרמניה תהיה הכרחית כדי להמשיך ולקיים את מערכת הקשרים של ישראל עם גרמניה בתוקף תפקיד שאשא בו או שזאת תהיה מחויבות לאומית ממדרגה ראשונה – אז, לדעתי, לא תהיה לי הבחירה.

יואל חסון: במובן מסוים זה גם במקרה הזה.

יואל חסון: סירוב של הכנסת לאפשר לקנצלרית להופיע בכנסת עלולות להיות לו משמעויות חמורות מאוד, לא טובות למדינת ישראל בסופו של דבר.

יואל חסון: אבל אני רוצה לתת לכם הצעה לחשוב על העניין הזה מכיוון אחר.

יואל חסון: בעיניי, כשהקנצלרית של גרמניה תעמוד על דוכן הנואמים בפרלמנט של העם היהודי של מדינת היהודים הריבונית, יש בזה יותר מסתם דבר – יש בזה דבר גדול ומשמעותי ואמיתי.

יואל חסון: יש בזה, בעיניי, ההסברה הגדולה ביותר שניתן לעשות על העניין הזה של מה שעולל לנו העם הגרמני.

יואל חסון: הרי סביר להניח שהופעתה של הקנצלרית תזכה לסיקור נרחב מאוד בגרמניה; יש לזה ערך חשוב מבחינת ההסברה לדור הצעיר בגרמניה לאחר הדור של אלה שחוללו את השואה בגרמניה.

יואל חסון: לכן בעיניי דווקא הופעתה של הקנצלרית במליאת הכנסת על דוכן הכנסת, יש בה ניצחון גדול לעם היהודי.

דוד טל: תודה רבה, אדוני.

דוד טל: חבר הכנסת מיכאלי, בבקשה.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, אני מתייחס קודם כול לבקשה הפורמלית.

אברהם מיכאלי: אני מבין שהבקשה הייתה לאשר נאום קנצלרית כי אם היה פה נשיא גרמניה, הדיון כנראה לא היה מתקיים בצורה כזאת מעמיקה- -

איל ינון: לא היה מתקיים דיון בכלל.

אברהם מיכאלי: - - לכן בואו נשים את הנושא על השולחן.

אברהם מיכאלי: אנחנו בעצם רוצים ליצור תקדים באישור הנאום של הקנצלרית, והתקדים הזה יהיה תקדים לראשי ממשלה אחרים שירצו להופיע במליאת הכנסת- -

דוד טל: לא, לא.

דוד טל: כל בקשה כזאת של מי שלא נמצא בקטגוריה שזכאי לדבר צריכה לעבור דרך הוועדה הזאת.

אברהם מיכאלי: אבל עד עכשיו היה קנצלר אחר שהופיע במליאה?

אריה אלדד: ראש ממשלה אחר?

דוד טל: אני לא יודע.

אברהם מיכאלי: יפה.

אברהם מיכאלי: לכן הבקשה הפורמלית היא האם לאשר לקנצלרית כקנצלרית או לא.

אברהם מיכאלי: זאת שאלה אחת.

אברהם מיכאלי: לדעתי, יש לשקול בעניין הזה, אבל שנדע שמעתה ואילך שאנחנו עלולים להעליב ראש ממשלה אחר שירצה להופיע אם לא ניתן לו להופיע.

אברהם מיכאלי: עכשיו בעניין השפה הגרמנית.

אברהם מיכאלי: אני מבין שעיקר החברים פה מפתחים זאת הסלידה שיש לנו מלשמוע את השפה הגרמנית במליאה.

אברהם מיכאלי: אני מצטרף לכל מילה שאמר פה חבר הכנסת אלדד, לכולנו יש הזיכרון הנורא משמיעת השפה הזאת גם בתקשורת ובכל מקום ששומעים אותה.

אברהם מיכאלי: אבל אני הייתי מצרף לשפה הגרמנית עוד כמה שפות שהיו לא פחות אנטישמיות מהגרמנית, לפחות בראייתי – האוקראינית והפולנית, והן כן נשמעו במליאת הכנסת בעבר כשהגיעו לכאן ראשי מדינה מאותן מדינות.

אברהם מיכאלי: הם גם רצחו יהודים, לא אחד או שניים, אלא מאות אלפים.

אברהם מיכאלי: לכן לא הייתי רוצה להשליך את הקשר של מדינת ישראל עם אותן מדינות ידידותיות, כמו גרמניה, אוקראינה ופולין שאנחנו מקיימים איתן היום קשרי ידידות להצלת מדינת ישראל ולטובתה.

אברהם מיכאלי: אנחנו עדיין לא הגענו למצב של "לבדד תשכון", ונחיה כאן במדינה כזאת שבה אנחנו לא צריכים אף אחד בעולם.

אברהם מיכאלי: לכן עם כל המחאה נגד השפה הזאת, השאלה היא איך אפשר לסרב אם היא ביקשה.

אברהם מיכאלי: אני מאמין שאף אחד לא נידב סתם שהיא תופיע במליאת הכנסת, וכנראה יש בקשה ממנה להופיע במליאת הכנסת.

אברהם מיכאלי: אנחנו עלולים לשבש את מערכת היחסים הטובה שיש לנו עם גרמניה, ועם כל הצער והמחאה, לדעתי, צריך לאשר את זה.

דוד טל: תודה רבה.

דוד טל: בהמשך למה שאמרת, חבר הכנסת מיכאלי, אירופה עייפה ממדינת ישראל; קצה נפשה של אירופה ממה שקורה כאן באזור.

דוד טל: לשמר עוד מקום כמו גרמניה וכמו אישיות שעומדת בראש המדינה הזאת זה ערך לאומי למדינת ישראל, והיא צריכה לאחוז אותו, לחבק אותו ולתת לו את כל הכבוד הראוי.

אברהם מיכאלי: כחבר משלחת לפרלמנט האירופי אני מעיד על כך שאנחנו לא רק לא רצויים באירופה, אלא הם באים אלינו בטענות כמה אנחנו טיפשים שאנחנו לא יודעים להיות מחוברים עם המדינות השונות באירופה.

דוד טל: חבר הכנסת זיו, בבקשה.

יואל חסון: יש לי שאלת הבהרה למזכיר, ברשותך.

יואל חסון: הבקשה היא לעצם אישור הנאום, בלי קשר לשפה, נכון?

איל ינון: נכון.

איל ינון: לגבי השפה, יש החלטה קודמת של ועדת הכנסת שאם אושר לאורח זר לנאום במליאה יכול הוא לנאום בשפתו.

איל ינון: לכן אין צורך לקבל החלטה בעניין הזה.

דוד טל: סליחה, חבר הכנסת זיו.

דוד טל: חברת הכנסת תירוש רשומה לפניך, פשוט דילגתי עליה.

דוד טל: בבקשה.

רונית תירוש: תודה, אדוני היושב ראש.

רונית תירוש: קשה לי מאוד עם טיעונים רגשיים, ומצופה מאתנו שאנחנו נתעלה על הטיעונים הרגשיים ונדבר באופן רציונלי.

רונית תירוש: אבל אני דווקא הייתי רוצה להסתמך על הטיעונים של חבר הכנסת אלדד ולומר שני דברים לגבי השפה: ראשית, אין חולקים ונאמר כבר גם על-ידי מזכיר הכנסת ואחרים שאילו היה מגיע הנשיא הגרמני לא היינו דנים כאן היום ואחרים היו נאלצים לשמוע את השפה, וכמובן, יש באפשרותך לעזוב את השפה בעת ההיא.

רונית תירוש: אבל אם כבר מדברים על שפה ורגשות אז אחרי פיגוע של מרצחים בישיבה וגם אחרי פיגועים אחרים, מאוד קשה לי לשמוע את השפה הערבית למחרת, ואני לא יוצאת מהמליאה.

רונית תירוש: ואם הם עמלק, אז החמאס ושליחיו הם בני עמלק.

רונית תירוש: אז אני הייתי שמה את נושא השפה בצד- -

אריה אלדד: אין הבדל בין מלחמה עם ערבים.

אריה אלדד: יש לנו מלחמה עם הערבים ולא הייתה לנו מלחמה עם הגרמנים.

רונית תירוש: אז הוריי יוצא עיראק, ואני לא רוצה שכל אחד פה יתהדר וירקוד על הדם של פוגרומים- -

אריה אלדד: באמת, אף אחד לא רוקד על הדם.

אריה אלדד: יש הבדל בין מלחמה עם הערבים- -

רונית תירוש: אני לא רוצה, לא אתה.

אריה אלדד: - - לבין השמדה.

רונית תירוש: חבר הכנסת אלדד, לא הפרעתי לך בטיעון הרגשי, אז אל תפריע לי גם לי.

רונית תירוש: אני לא רוצה לרקוד על הדם, ואני לא רוצה להזכיר פוגרומים בעירק שגם נעלמו מספרי ההיסטוריה של מדינת ישראל, אם כבר מדברים על מערכת החינוך ועל מה שהיא מקנה פה לתלמידים.

רונית תירוש: אז היו עוד שואות בסדרי גודל אחרים, אבל עדיין שואות.

רונית תירוש: גם לי יש רגשות בעניין הזה, ואני רוצה לשים את זה בצד כי מצפים ממני להביא טיעונים רציונליים.

רונית תירוש: טיעון רציונלי הוא כזה כשם שהזכרת את החשיבות של הצוללות שבגינן כן היית נוסע לאדמת גרמניה.

רונית תירוש: לכן הפגיעה בה שלא ניתן לה לנאום כאן יביא נזק כפול ומכופל עלינו.

רונית תירוש: לכן אני לא חושבת שיש לנו הזכות לא להרשות לה לנאום במקום הזה, שלא לדבר על הטיעונים שהביא חבר הכנסת יואל חסון שזה בא מהיבטים אחרים לגמרי בחשיבות.

רונית תירוש: אני בכלל מצפה שהיא תנצל את ההזדמנות הזאת ותבקש פעם נוספת מחילה מהעם היהודי.

רונית תירוש: ואני מאמינה שהיא תעשה את זה בנאום הזה.

רונית תירוש: אז בואו ניתן לה את הצ'אנס לעשות את זה.

רונית תירוש: לבסוף, אני רוצה שלא נהיה צבועים.

רונית תירוש: הרבה שנים הייתי במערכת החינוך, ואנחנו הקפדנו בשם מדינת ישראל לקיים חילופי משלחות של תלמידים ובני נוער בגרמניה חינם על חשבון העם הגרמני, וזה היה בסדר- -

אריה אלדד: מי אמר שזה היה בסדר?

רונית תירוש: עובדה שזה נמשך.

אריה אלדד: זה לא אומר כלום.

רונית תירוש: חבר הכנסת אלדד, אל תכניס את הטיעונים הרגשיים שלך- -

יואל חסון: אתה כשר חינוך היית מבטל את זה?

דוד טל: יואל- -

יואל חסון: - - -

אריה אלדד: - - -

יואל חסון: לא מבטל, אתה רואה?

אריה אלדד: לא מזלזל.

יואל חסון: שאלתי אם אתה מבטל את זה.

דוד טל: חבר הכנסת אלדד, יש פה עמדה כזאת, ויש עמדה אחרת, וכל אחד יישאר עם העמדה שלו, זאת האמת שלו, ובזה הוא מאמין.

דוד טל: כנראה, לא נוכל לגשר על זה.

רונית תירוש: כשם שפורמלית-ממלכתית ניתנת למשלחות הללו גושפנקה וגם לפעולות אחרות בילטראליות- -

דוד טל: גם פעילות פרלמנטרית.

רונית תירוש: - - לא רק שאין מקום לשלול את נוכחותה ואת נאומה כאן, אלא אנחנו צריכים – לא אגיד לחייב את זה – לברך על זה.

דוד טל: תודה רבה.

דוד טל: חבר הכנסת זיו, אחרון הדוברים, והרשימה נעולה.

יצחק זיו: בואו נכיר בעובדת מעמדה של הקנצלרית.

יצחק זיו: בכל העולם במדינות אירופה מעמדה הוא מעמד רם שאין חולקים על כך.

יצחק זיו: כשבאתי להוריי ואמרתי שאני נוסע לגרמניה, זה היה יום אבל לאמא שלי.

יצחק זיו: החלטתי לא לדבר על הנושא יותר, וכשחזרתי מגרמניה סיפרתי לה שהייתי בדכאו.

יצחק זיו: אמא שלי אמרה לי: "טוב שנסעת".

יצחק זיו: אז צריך להבין את ההיבט הזה.

יצחק זיו: הרי לא נשכח לעולם את מה שקרה.

יצחק זיו: אנחנו יודעים מה גרמניה עשתה בשבילנו, עושה ותעשה בשבילנו.

יצחק זיו: צריך לתת לה את הבמה הזאת ולא לשים בפניה שום מכשול.

יצחק זיו: תודה.

דוד טל: תודה רבה.

דוד טל: אני מעלה את זה להצבעה.

דוד טל: מי בעד לאשר את הבקשה של מזכיר הכנסת כפי שהופנתה אליי וכפי שקראתי אותה?

דוד טל: מי מתנגד?

דוד טל: מי נמנע?

דוד טל: 7 בעד, 2 מתנגדים, אין נמנעים.

דוד טל: אשר על כן אני מאשר שהגברת אנגלה מרקל תישא את דבריה באולם המליאה.

דוד טל: ד.

דוד טל: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק העונשין (תיקון – איסור מכירה והחזקה של צעצועים מסוכנים), התשס"ז-2007 של חה"כ משה גפני (פ/2522/17)

דוד טל: חברי הכנסת, אנחנו עוברים לנושא האחרון: קביעת ועדה לדיון בהצעת חוק העונשין (תיקון – איסור מכירה והחזקה של צעצועים מסוכנים), התשס"ז-2007 של חה"כ משה גפני.

דוד טל: נשמעה הצעה להעביר את הצעת החוק לוועדת הכלכלה.

דוד טל: ועדת החוקה, חוק ומשפט מבקש להעביר את הצעת החוק לדיון בוועדת החוקה.

דוד טל: המלצת הלשכה המשפטית היא להעביר את זה לוועדת חוקה, חוק ומשפט.

דוד טל: יושב ראש הקואליציה, מה אדוני מציע?

אלי אפללו: בוועדת חוקה יש עומס רב- -

אברהם מיכאלי: אבל זה לא מסתדר עם ההקשר.

אלי אפללו: אני אגיד את דעתי.

אלי אפללו: בוועדת חוקה יש עומס מאוד גדול, ולכן כדאי להעביר את זה לוועדת כלכלה.

דוד טל: תודה, רבותיי.

דוד טל: אנחנו נעבור להצבעה.

דוד טל: אנחנו נצביע על הבחירה בין ועדת כלכלה לוועדת חוקה.

דוד טל: מי בעד להעביר את הנושא לוועדת כלכלה?

דוד טל: מי בעד ועדת חוקה?

דוד טל: מי נמנע?

דוד טל: הנושא הזה יעבור לוועדת כלכלה.