ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 535, 2008-03-19 10:00

חנא סוייד: בוקר טוב לכולם.

חנא סוייד: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

חנא סוייד: נושא הדיון הוא תקנות הגנת הצומח (יבוא צמחים, מוצרי-צמחים, נגעים ואמצעי לווי), התשס"ח-2007.

חנא סוייד: שר החקלאות ביקש במכתב ביום שלישי ה-26 לאוקטובר 2007, מיושב ראש ועדת הכלכלה לדון בתקנות הגנת הצומח.

חנא סוייד: אני מציע שעו"ד מור תציג את התקנות לוועדה, ותתייחס גם לגבי סעיפים 4 ו-9 שמצריכים אישור משרד האוצר ועדת הכספים.

תמי מור: התקנות שאנחנו מבקשים לאשר עוסקות בייבוא צמחי.

תמי מור: זה יבוא שכרוכים בו סיכונים לבריאות הצומח בארץ.

תמי מור: יבוא חומר צמחי יכול להביא איתו נגעים שלא מוכרים בישראל היכולים להתאקלם בארץ ולהביא לנזק כלכלי גדול ביותר.

תמי מור: עקב הסכנות ביבוא מסוג זה, כל מדינה רשאית להגן על עצמה, ולקבוע מגבלות של יבוא.

תמי מור: אבל, האישורים, ההסכמים של הסחר הבין-לאומי, מחייבים אותנו לעשות בשקיפות את כל ההוראות המגבילות את היבוא.

תמי מור: עד עכשיו יש תקנות מ-1970 שקובעות איסורים על טובין מסוימים, ונותנות למנהל לפי התקנות את האפשרות לתת רישיון לפי התנאים שהוא יקבע.

תמי מור: כלומר, יש לו שיקול דעת.

תמי מור: בתקנות שאנחנו מבקשים לאשר עשינו נספחים רבים שחלקם פוטרים מהצורך בקבלת רישיון, ובמקום רישיון אנחנו קובעים את הדרישות ליבוא.

תמי מור: השירותים להגנת הצומח במשרד החקלאות במשך כמה שנים מיפו את כל הטובין שמיובאים לישראל, וקבעו איזה דרישות נדרשות לכל מוצר לפי הסיכונים שלו.

תמי מור: אני חייבת להגיד שזה לקח לנו די הרבה זמן, והוגשו כבר תלונות נגד מדינת ישראל.

תמי מור: האיחוד האירופי הגיש תלונה לאמנה בין-לאומית שקוראים לה SPS כיוון שאנחנו עדיין לא עשינו את התקנות.

תמי מור: ולכן, אנחנו מבקשים לקדם אותן מהר ככל האפשר.

תמי מור: כשיהיו שווקים חדשים, או נגעים, כשנגעים זה כל דבר שיכול לגרום נזק לצומח, מן הסתם נצטרך לבוא לוועדה, ולאשר תיקונים לתקנות.

תמי מור: אני כן רוצה להתייחס לגבי האגרות ולהגיד שהבקשה ליבוא כרוכה באגרה, ואותו הדבר גם הבדיקה בארץ.

תמי מור: כל משלוח ייבדק, וצריך לשלם אגרות.

תמי מור: כדי לקבל את האישור לאגרות אנחנו צריכים קודם כל לקבל אישור של שר האוצר, ובזה אנחנו נמצאים במגעים.

תמי מור: לאחר מכן אנחנו הולכים לוועדת הכספים.

חנא סוייד: אני מבין שנוסח התקנות שישנו כאן עם כל הנספחים כמובן, מתאים לדרישות הבין-לאומיות, ל-SPS, ולכל הדרישות האחרות.

חנא סוייד: את אפילו אמרת שאפילו באיחוד האירופי לוחצים.

תמי מור: כן.

חנא סוייד: יפה מאוד.

חנא סוייד: עו"ד מור, בבקשה תקראי את התקנות.

תמי מור: אני אתחיל מסעיף 1 שהוא סעיף ההגדרות.

תמי מור: "בתקנות אלה – "אזור" – ארץ, חלק מארץ, מספר ארצות או חלקים מהן;"

חנא סוייד: יש לי שאלה לגבי זה.

חנא סוייד: בדרך כלל אני קורא בספרות המשפטית שהגדה המערבית או עזה זה אזור.

חנא סוייד: האם זה כלול כאן למרות שהגדרת אזור שזה ארץ, וארץ זה מדינה?

חנא סוייד: איך זה מתייחס?

תמי מור: כרגע בהסכמים הבין-לאומיים ובחוק, זה לא יבוא.

תמי מור: העברה מחלקי עזה לא נחשב יבוא כרגע.

תמי מור: "אזור חפשי מנגע" – אזור אשר בו לא קיים נגע מסוים או שהוא נמצא תחת בקרה רשמית;" אחר כך יש הגדרה מה זה נגע.

תמי מור: "אמנה בין-לאומית להגנת הצומח" - אמנה להגנת הצומח IPPCמשנת 1977 שפרסם ארגון המזון והחקלאות של האו"ם FAO, ושהופקדה לעיון הציבור בספריית השירותים להגנת הצומח ולביקורת במשרד החקלאות ופיתוח הכפר, להלן - משרד החקלאות.

תמי מור: "

חנא סוייד: הכוונה השירותים להגנת הצומח, ולא בצומח.

תמי מור: הגנת הצומח.

מרים פרוינד: נכון, יש שם שגיאה.

אתי בנדלר: לבקשתי - גם בהגדרה הזאת וגם בהמשך כפי שתיראי, ב"הסכם בין-לאומי בדבר צעדים בתברואה", ואחר כך יש את זה גם ב"ספר טיפולים" – מקומות שונים שאתם מדברים על הפקדה לעיון הציבור, שתפרסמו את זה גם באתר האינטרנט של המשרד, ושזה יופיע בניסוח.

תמי מור: מקובל, נוסיף את זה.

תמי מור: "ארץ – מדינה, ובאיחוד של מדינות – כל אחת מהמדינות הכלולות בה; "ארץ מוצא – הארץ שממנה נשלח משלוח לישראל; "ארץ מקור – הארץ שבה יוצרו או גודלו צמחים, מוצרי צמחים או אמצעי לווי; "ארצות אירופה – כל אחת מאלה: אוסטריה, איטליה, בלגיה, בריטניה, גרמניה, דנמרק, הולנד, לוקסמבורג, נורבגיה, ספרד, פורטוגל, פינלנד, צרפת, שבדיה, שוויץ; "המנהל – מנהל השירותים להגנת הצומח ולביקורת במשרד החקלאות, או מי שהוא הסמיכו לעניין תקנות אלה; "הסגר לאחר כניסה" – מקום שאליו מועבר משלוח לפני תקנה 8(א)(4); "הסכם בין-לאומי בדבר צעדים בתברואה והגנת הצומח" – הסכם בין-לאומי בדבר צעדים בתברואה והגנת הצומח (SPS) משנת 1994 שפרסם ארגון הסחר העולמי WTO, ושהופקד לעיון הציבור בספריית משרד החקלאות;" אנחנו נוסיף גם באתר האינטרנט.

תמי מור: "חומר ריבוי" – שתילים, יחורים, תרביות ריקמה, רכב, שורשים, פקעות, בצלים, זרעים, תפטיר או נבגים לגידול פטריות וכל חלק של צמח המיובא לשם ריבויו וגידולו;"

אתי בנדלר: האם לרכב יש משמעות בחלקי צומח?

חנא סוייד: אני דווקא יודע מה זה רכב.

מרים פרוינד: עץ מורכב מרכב.

מרים פרוינד: הזן של העץ זה הרכב, זה מה שמרכיבים.

אתי בנדלר: מלשון הרכבה.

חנא סוייד: זה לא צריך להיות עץ או ענף, זה יכול להיות גם קטע.

תמי מור: "טיפול" - פעולה בשיטה מהשיטות הנזכרות בתוספת הראשונה למניעת חדירת נגעים לישראל: "יצוא חוזר" – משלוח המיובא לישראל ומיוצא לאחר מכן מבלי שנחשף לזיהום או להדבקה על ידי נגעים ;(RE-EXPORT) "מוצר- צמח" – כהגדרתו בחוק ולמעט מוצרים שמוצאם מן הצומח שעברו תהליך של הקפאה בטמפרטורה הנמוכה ממינוס 18 מעלות צלסיוס, או קלייה בטמפרטורה העולה על 185 מעלות צלסיוס למשך 15 דקות לפחות; "מכל" – יחידת אריזה המשמשת ליבוא משלוח; "מעבדה רשמית" - מעבדה שהוכרה בידי שירותי הגנת הצומח של ארץ המקור או ארץ המוצא לפי העניין; נדרשה בדיקת מעבדה לאחר הגעת משלוח לארץ, היא תיעשה במעבדת משרד החקלאות או במעבדה אחרת שאישר המנהל;"

אתי בנדלר: האם המנהל אישר מעבדות בעניין זה?

מרים פרוינד: כן.

אתי בנדלר: כמה מעבדות יש בערך שאושרו לצורך העניין?

מרים פרוינד: אני חושבת שיש לפחות שלוש או ארבע מעבדות.

תמי מור: "מפקח" – מפקח על הצמח כאמור בסעיף 10 לחוק; "מצע גידול" – כל סוג של חומר שבו זורעים, משרישים או מגדלים צמחים למעט אדמה,חול, קומפוסט וזבל אורגני; "משלוח" – צמחים, מוצרי-צמחים, נגעים או אמצעי לווי המועברים מארץ אחת לשנייה;"

אתי בנדלר: זה אמצעי לוואי או אמצעי ליווי?

תמי מור: זה לוואי, אבל החוק מגדיר עצמו וכותב לווי בלי אל"ף, וזה לווי.

אתי בנדלר: תבררו במשרד המשפטים.

תמי מור: זה עבר את משרד המשפטים, כך כותבים.

חנא סוייד: אני קראתי את זה כליווי.

אתי בנדלר: גם אני.

חנא סוייד: אבל, ישר הבנתי שהכוונה היא ללווי.

תמי מור: במילה "ליווי" שמים אולי את האות י' בהתחלה.

תמי מור: "משלוח במעבר" – משלוח המיובא לישראל לשם העברתו לארץ אחרת כמות שהוא ;(IN TRANSIT) "נגע" – גוף חי או צומח, לרבות חיידק, נגיף, פטרייה ועשב-בר שטבעם לחולל מחלות בצמחים או לגרום להם נזק אחר; "נגע הסגר"– נגע מן הנגעים המפורטים בתוספת השנייה וכל נגע אחר שאינו קיים בישראל או לא התבסס בה; " נגע מוסווה" – נגע הקיים בצמח ולא פיתח סימני מחלה בו; "נמל יבוא – "נמלי הים אשדוד, חיפה ואילת, נמל התעופה בן גוריון וכל נמל אחר או אתר כניסה שאישר המנהל לעניין תקנות אלה; "ספר טיפולים" – ספר המפרט את אופן הטיפול במשלוח כפי שיעודכן מזמן לזמן בידי המנהל, ושהופקד לעיון הציבור בספריית משרד החקלאות;" אני אוסיף כאן את האתר האינטרנט.

תמי מור: "צמח מהונדס" - צמח שעבר שינוי בדרך של הנדסה גנטית; "תחנת הסגר ממשלתית" – מקום המוחזק ומנוהל בידי המדינה למטרות גידול ובדיקה של משלוח לפי תקנה 10(ג); "תעודת בריאות" – תעודת בריאות לצמח כמשמעותה באמנה הבין-לאומית להגנת הצומח; "תעודת מקור" – תעודה שהנפיק בארץ המקור גורם שהכיר בו המנהל, המעידה על מקור הטובין שבמשלוח.

חנא סוייד: האם יש הערות?

צבי עמית: במדינות אירופה – האם בכוונה יוון לא כלולה?

מרים פרוינד: בינתיים, כן.

מרים פרוינד: בכוונה לא.

שלומית ציוני: הרשימה שהרכבנו על פיה את ההגדרה למדינות אירופה הורכבה לפי הניסיון שלנו בעבר ביבוא צמחים ומוצרי צמחים.

שלומית ציוני: היא לאו דווקא לקוחה מתוך הגדרות אירופאיות גיאוגרפיות מדיניות, אלא מתוך הידע שלנו בתפוצת נגעים באירופה, והניסיון שלנו מהיכן ייבאנו בעבר.

שלומית ציוני: הרשימה הזאת מורכבת מהמדינות מהן היה יבוא בעבר, ולכן היא ההגדרה שלנו.

שלומית ציוני: יש אפשרות להרחיב את הרשימה הזאת בהתאם לניסיון שלנו, ולהרחבת היבוא שלנו ממדינות נוספות, ובמידה ונמצא שתפוצת הנגעים באותה מדינה היא תפוצה דומה, ואפשר להתייחס בדרישות היבוא לקבוצה הזאת מבחינה הומוגנית.

צבי עמית: בהגדרת "יצוא חוזר" בתחתית העמוד הראשון כתוב: "מבלי שנחשף לזיהום".

צבי עמית: לדעתי הבעיה היא מבלי שהוא זיהם, לא שהוא ייחשף לזיהום.

צבי עמית: אני לא יודע לנסח את זה בעברית - בטח יש טובים ממני.

צבי עמית: אבל, כשאני קורא את זה אני מבין כאילו זה נועד להגן על המשלוח שלא יחלה, והכוונה היא שהוא לא יגרום להפצת מחלה.

שלומית ציוני: זה מתייחס לסטאטוס של המשלוח, ולא לסיכון שהוא עלול לגרום.

שלומית ציוני: הסטאטוס של המשלוח לא משתנה.

שלומית ציוני: כלומר, אם צמחים מסוימים עוברים בישראל והם מיועדים להגיע למדינה אחרת, המשלוח אמור להישאר בצורה כזאת שהוא לא נחשף לעוד נגעים, ולא אמורים להתלבש עליו עוד נגעים נוספים כשהוא עובר למדינה נוספת.

צבי עמית: נראה לי שהיה צריך להגדיר את זה הפוך – שהוא לא חשוף לזה שהוא לא יכניס מחלות ארצה, כי לדעתי מהות החוק היא לא להכניס מחלות ארצה.

מרים פרוינד: זה נכון, אבל הכוונה היא פה ל-RE EXPORT.

מרים פרוינד: זה משהו שלא נמצא בארץ.

תמי מור: אני אולי אפתור את הבעיה.

תמי מור: זה נמצא בתקנה 15 שמתייחסת למשלוח במעבר, שקובעת שלא ייבא אדם משלוח במעבר אלא אם כן המשלוח ארוז, סגור ואטום, באופן שימנע פיזורו.

צבי עמית: לא.

צבי עמית: במעבר אנחנו לא פותחים את החבילה.

צבי עמית: יצוא חוזר אנחנו בפירוש פותחים את החבילה.

צבי עמית: הפחד הוא שזה יזהם.

צבי עמית: קיימת סכנה שהוא יזדהם.

צבי עמית: לפחות בתחום שלנו - וזרעים הם תחום צר מתוך כל התקנה הזאת - אין סכנה שזה יזדהם, הסכנה היא שזה יזהם, ועל זה האינטרס שלנו גם להגן כמובן כי זו פרנסתנו.

מרים פרוינד: כל היבוא לצורך RE EXPORT דורש רישיונות יבוא.

מרים פרוינד: ההגנה על מה שקורה בארץ היא דרך הדרישות ברישיון היבוא.

מרים פרוינד: פה ההגדרה נוגעת למשלוח עצמו כמו ששלומית ציינה, שלא יקרה לו שום דבר, ואפשר יהיה להסתמך על תעודת הבריאות המקורית אם יש לו על מנת להמשיך.

מרים פרוינד: זו הגדרה שנלקחה מילה במילה, ותורגמה מתוך ההגדרות הבין-לאומיות למשלוחים כאלו.

חנא סוייד: נאמר לי איך אפשר להתקדם גם אם משאירים את זה פתוח.

חנא סוייד: האם אתה מסתפק בתשובה?

צבי עמית: כן, אני מסתפק.

חנא סוייד: אם כך, אני מאשר את סעיף 1 – סעיף ההגדרות, כפוף כמובן לתוספות של פרסום באתר האינטרנט של המשרד.

חנא סוייד: אפשר להתקדם, בבקשה.

חנא סוייד: אנחנו מוגבלים עד השעה 11:00, ואולי נספיק עוד את סעיף 2.

חנא סוייד: אני לא בטוח, אבל בואו ננסה.

תמי מור: "סעיף 2(א) לא ייבא אדם צמח, מוצר – צמח, נגע או אמצעי לווי, אלא אם כן נתקיימו בו הוראות תקנות אלה.

תמי מור: (ב) לא ייבא אדם צמח, מוצר-צמח, נגע או אמצעי לווי, אלא ברישיון בכתב מאת המנהל, ובהתאם לתנאיו (להלן-רישיון).

תמי מור: (ג) על אף האמור בתקנת משנה (ב), המייבא טובין מהמפורטים בתוספות השלישית והרביעית, למעט טובין ביצוא חוזר, וטובין המיובאים במטען יד של נוסע, ולמעט צמח מהונדס או מוצר-צמח מהונדס המפורטים בתוספת הרביעית, פטור מרישיון, ובלבד – שהמייבא טובין מהמפורטים בתוספת השלישית, יצרף למשלוח תעודת מקור.

תמי מור: שהמייבא טובין מהמפורטים בתוספת הרביעית, ימלא אחר התנאים הקבועים בטור ב' בה, ויצרף למשלוח תעודת בריאות, ובטובין שהם חומר ריבוי גם אישור מגורם בארץ המקור שהכיר בו המנהל, כי הוא אינו צמח מהונדס.

תמי מור: שהמייבא צמחים מהמפורטים בתוספת השלישית והרביעית, לא ישתמש בהם למטרת ריבוי, אלא אם כן הוצהר על כך בתעודת הבריאות.

תמי מור: "

חנא סוייד: מה הכוונה בשפת בני אדם?

מרים פרוינד: יש מערכת של רישוי היבוא הספציפי הזה.

מרים פרוינד: התקנה הזאת פותרת חלק גדול מהמוצרים מהבקשה לרישיון יבוא.

מרים פרוינד: במקום לגשת לבקשת רישיון יבוא, ואז לקבל את התנאים ליבוא, יש פטור מרישיון היבוא, והתנאים כבר מפורטים מראש לתוך התוספות.

חנא סוייד: אגב, אני מוצא כאן את מה שאתה שאלת לגבי היצוא חוזר.

תמי מור: לגבי היצוא חוזר - ממילא צריך לקבל רישיון של המנהל במקרה הזה, והרישיון יהיה כפוף לכך שזה כמובן אטום, ולא גורם נזק לארץ.

חנא סוייד: מה עם ההחרגות בפסקאות (1), (2) ו-(3)?

תמי מור: ההחרגות אומרות שלא צריך בכלל רישיון.

אתי בנדלר: פסקאות (1) (2) ו-(3) הן לא החרגות, אלא פסקאות (1)(2)(3) ככל שאני מבינה אותן מדברות על תנאים למתן הפטור מרישיון.

אתי בנדלר: ההחרגות זה רק יצוא חוזר, וטובין המיובאים במטען יד של נוסע.

אתי בנדלר: אגב, אם מישהו קונה פקעות של שתילים בחוץ לארץ, ומביא אותן במטען היד שלו האם הוא צריך רישיון?

תמי מור: הוא צריך להביא איתו רישיון.

אתי בנדלר: מי שנוסע להולנד שלא יקנה פקעות בשקיות.

מרים פרוינד: זה אסור, זה יבוא אסור.

תמי מור: זה יכול לגרום נזק גדול מאוד ברגע שהוא יביא את זה לגינה שלו.

מרים פרוינד: חלק מהפגעים הכי קשים שיש בחקלאות הובאו לאו דווקא על-ידי נוסע תמים כזה, אבל על-ידי הברחות של חומר צמחי.

מרים פרוינד: למשל, לאבוקדו לא כל כך מזמן נכנסו שני נגעים קשים מאוד.

מרים פרוינד: אין לנו בכלל ספק שזה בא עם הברחה של רכב של אבוקדו.

חנא סוייד: מה עם פיסטוקים ושקדים שאפשר לקנות?

מרים פרוינד: אם זה קלוי אז מותר.

חנא סוייד: אני מאשר גם את תקנה 2.

חנא סוייד: צבי, סליחה.

צבי ענבר: קודם כל כתוב: "למעט טובין ביצוא חוזר", ולדעתי היה צריך להיות: ליצוא חוזר.

צבי ענבר: התקנות האלה הן הקלה בתחום הצר שלנו של הזרעים, לעומת המצב הקודם.

צבי ענבר: אבל כיוון שבלאו הכי מה שנכנס עדיין עובר ביקורת, אני הייתי מבקש לוותר על רישיון יבוא גם ליצוא חוזר.

צבי ענבר: זה עדיין לא אומר שאני יכול להביא מה שאני רוצה, כי כשזה עובר את הנמל אני עדיין עובר את אותה ביקורת שאני אמור לעבוד על פי זה.

צבי ענבר: בזמן שאני מייבא פיזית זה עובר את הבקרה.

צבי ענבר: השאלה, איך זה שאני צריך לבקש רישיון יבוא תורם להגנה על חקלאות המדינה?

צבי ענבר: אגב, אני רוצה לציין שאין לי בעיות.

צבי ענבר: כל רישיון שאני מבקש, בפועל אני מקבל.

צבי ענבר: זה תהליך פרוצדוראלי שאני לא רואה את תרומתו.

צבי ענבר: אני לא מביא את זה חופשי, זה בשער עובר ושם אפשר לגבות ממני מה שהחליטו לגבות.

שלומית ציוני: אני אסביר.

שלומית ציוני: אם צבי רוצה להביא זרעים ליצוא חוזר, והם עומדים בדרישות היבוא הרגילות שלנו, והזרעים האלה מופיעים פה בתוספת, והזרעים ליצוא חוזר עומדים בכל הדרישות שבתוספת הרביעית, אתה יכול להביא אותם בלי רישיון.

שלומית ציוני: אתה מביא אותם והם עומדים בדרישות, ואחר כך ברגע שנכנסו לארץ, תעשה איתם מה שאתה רוצה - תייצא אותם, או תזרע אותם, או תטחן אותם.

שלומית ציוני: אבל, אם אתה רוצה לקבל הקלה בדרישות היבוא מכיוון שאתה אומר שהם לא נכנסים לארץ, אלא אתה מביא אותם לצורך אריזה מחדש, או משהו כזה, אז אתה בעצם מבקש ממני הקלה מהדרישות האלה, ולכן אתה צריך רישיון יבוא, כי אני נותנת לך הקלה.

צבי עמית: את בלאו הכי תדעי מה אני אביא כי זה יעבור בשער, בנמל.

שלומית ציוני: אבל, אתה רוצה את ההקלה מראש.

שלומית ציוני: אתה רוצה להיות פטור מהדרישות, אז אתה צריך מראש לבקש אישור לזה לעמוד בדרישות האלה, אחרת כל יצוא חוזר יצטרך לעמוד בדרישות.

שלומית ציוני: כדי לקבל את ההקלה ואת הפטור מדרישות יבוא, את הפטור מהדרישות הנוספות המיוחדות, אתה צריך לקבל אישור.

צבי עמית: אני לא רואה את ההבדל בין זה שברגע שזה הגיע לנמל ואת "הופתעת" במירכאות לראות את זה שם - שם תגידי לי מהן הדרישות.

צבי עמית: אני אגיד לך שזה יצוא לחוזר, ואת תגידי לי שהדרישות הצטמצמו לכך ולכך.

מרים פרוינד: אבל, היא לא יכולה לעשות את זה אם זה מפורט בתקנות.

מרים פרוינד: נניח, שהדרישות ליבוא זרעי עגבנייה מפורטות פה.

מרים פרוינד: היא לא יכולה.

שלומית ציוני: למפקח בנמל אין את הסמכות לפטור אותך מדרישות יבוא.

צבי עמית: אני לא מבקש פטור מדרישות יבוא.

צבי עמית: עם הצד המקצועי שכתוב פה אני מסכים לחלוטין.

שלומית ציוני: אם אתה עומד בדרישות האלה אז זה בסדר, אתה לא צריך רישיון.

שלומית ציוני: רק אם אתה רוצה לא לעמוד בדרישות האלה.

צבי עמית: אני לא מייבא את הדברים ארצה, אני לא צריך לעמוד בדרישות של יבוא ארצה.

שלומית ציוני: אז אתה חייב רישיון כי אתה צריך לקבל על זה אישור מראש.

צבי עמית: אני עובר פעמיים.

צבי עמית: פעם מראש, ופעם ביבוא פיזי.

צבי עמית: אני לא רואה מה תורמת הכפילות הזאת.

שלומית ציוני: כי אתה רוצה להיות פטור מהדרישות.

חנא סוייד: אני מאשר את תקנה 2.

חנא סוייד: כמובן שאם יש לכם עוד דיבור, ואם אתם רוצים לשכנע האחד את השני, אתם יכולים לעשות את זה אחר כך, ותביאו את ההבנות לכאן.

חנא סוייד: הישיבה נעולה, תודה רבה.

תמי מור: אבל, האם יקבעו לנו מועד בקרוב, כי יש לנו באמת בעיות עם האירופאים?

חנא סוייד: או,קיי, זה בסדר.

תמי מור: תודה.

חנא סוייד: תודה.