ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 534, 2008-03-19 09:30

חנא סוייד: התקבל בוועדה מכתבו של שר החקלאות בעניין התקנות המוצעות, עם הסבר ופירוט לגבי ההיסטוריה של מועצת הזיתים, וכל הנושאים הרלוונטיים.

חנא סוייד: צריך להדגיש שהשר מדבר על הדחיפות שבתקנות האלה, והצורך באישורן.

חנא סוייד: זוהי הזדמנות לדבר קצת על מועצת הזיתים, ועל ההיסטוריה שלה.

חנא סוייד: אני כבר אציין בפתיחה שבצורה זו או אחרת אני עסקתי בנושא הזה בגלגול הקודם שלי.

חנא סוייד: המועצה הוקמה בשנת 1976, וזה ממש כבר היסטוריה.

חנא סוייד: הותקנו תקנות אך ורק לגבי ההיטלים בענף הזיתים ושמן הזית, וגם זה היה בסביבות שנות ה-70, אולי שנות ה-80.

חנא סוייד: מאז ועד היום לא הותקנו שום תקנות אחרות, ומועצת הזיתים התנהלה באנלוגיה למועצת הפירות.

חנא סוייד: דרכי הניהול והפעולה של המועצה כל הזמן נגזרו מהחוק ומתקנות מקבילות ששייכות למועצת הפירות.

חנא סוייד: בינתיים הפירות הפכו להיות צמחים, והחוק שונה, וחוק ההסדרים נכנס לתמונה.

חנא סוייד: יש כאן מסכת קצת מסובכת של כל העניין הזה.

חנא סוייד: בשעה טובה יש כאן יוזמה של המשרד ושל השר להגיע בסופו של תהליך למצב שיש בו תקנות שהן מכוננות לגבי המועצה, ולגבי המינוי של חברי המועצה, וניסיון באמת להסדיר את פעולת המועצה.

חנא סוייד: נוסח התקנות ישנו כאן, והוא כמובן הופץ.

חנא סוייד: התקנות מדברות על שני חלקיים עיקריים.

חנא סוייד: החלק הראשון מדבר באופן כללי לגבי בחירת המועצה.

חנא סוייד: החלק השני מדבר על כינון מועצה זמנית שתפעל עד שיהיו או יערכו בחירות למועצה.

חנא סוייד: לדעתי, חלף זמן רב מאז שנוסדה או כוננה המועצה, והוואקום בכללים ובתקנות להפעלתה.

חנא סוייד: אני רואה שבאו לכאן אנשים שאת חלקם אני מכיר כמובן, שיש להם מה לומר בעניין זה.

חנא סוייד: לפני שאנחנו נכנסים ממש לפירוט ולקריאת תקנות, אני אבקש לשמוע התייחסות כלליות לעניין המועצה.

אילן אשל: אני לא מסכים להנחה שהיה ואקום.

אילן אשל: לא היה ואקום.

אילן אשל: הוואקום הוא די צעיר, הוא של מספר שנים שבהן היו צריכים למנות מועצה חדשה והיא לא מונתה על-ידי משרד החקלאות.

אילן אשל: כארבע שנים המועצה עובדת בלי מינוי רשמי.

אילן אשל: אבל, עד לפני ארבע שנים המועצה עבדה מינוי רשמי של השרים, מינוי יושב-ראש, מינוי מנכ"ל.

אילן אשל: כל המינויים היו תקינים.

אילן אשל: בארבע השנים האחרונות באמת היה ואקום, והמועצה המשיכה במעין אינרציה לעבוד בצורה כפי שהיא עבדה קודם, לפי החוקים הקודמים.

אילן אשל: אבל, היא לא היתה מועצה ממונה.

אילן אשל: למעשה, היא לא היתה חוקית.

חנא סוייד: אדוני, סליחה.

חנא סוייד: יותר קל להתנסח ולומר "ואקום" מלהתנסח ולומר "לא חוקי", וזו הדרך שבה בחרתי להתנסח.

אילן אשל: אז בוא נשאיר את זה ב"ואקום".

אילן אשל: אני חושב שקודם כל מועצה צריכה להימדד בהישגי הענף.

אילן אשל: הישגי ענף הזית בשנים האחרונות כשהמועצה הנוכחית מתפקדת - וזה מ-94 - הם הישגים עצומים, כמעט חסרי תקדים בענפי חקלאות אחרים, גם בנטיעות של זיתים, גם בשימוש במים שהם מים שוליים, ומים שהם לא מתאימים לגידולים אחרים, וענף הזית נהנה מהם, בשיפור איכות השמן, בשיפור צריכת השמן על-ידי הקהל הישראלי.

אילן אשל: בעשר השנים האחרונות זה עלה בקרוב ל-200%.

אילן אשל: כמו כן, בשיפור בתי הבד, בשיפור הטכנולוגיות, בהישגים כלכליים בלתי רגילים של הענף, בעיקר בשטחים שיש להם מים, ובפחות בשטחים שנטועים בבעל.

אילן אשל: אבל, זו בעיה חקלאית טכנולוגית, זו בעיה של מחסור במים.

אילן אשל: אני כיושב ראש, ואמין חסן כמנכ"ל, וכל הצוות, ביקשו בקש וחזור ממשרד החקלאות שידאג לנושא המינויים.

אילן אשל: בהתחלה אמרו לנו: "עכשיו מטפלים במועצת הצמחים, תעזבו את זה, נטפל בזה אחר כך".

אילן אשל: היו עיכובים חוזרים ונשנים.

אילן אשל: הצענו הצעה שהיא גם מונחת פה לפניי, באיזה שיטה למנות את חברי המועצה.

אילן אשל: אנחנו חושבים שבחירות במובן שכל אדם שיש לו זית וחצי יבחר למועצה, יהיה טעות חמורה ביותר, ותביא לאי תפקוד המועצה.

אילן אשל: לדעתנו יש שתי אלטרנטיבות בעניין הזה.

אילן אשל: ראשית, בחירות רק של אלו שמשלמים את ההיטלים, כמו שאגב נוסה במועצת הצמחים שאז זה בסדר, אז בחירות יכולות להיות בחירות - ממש קלפי.

אילן אשל: או מינויים בהמלצה של מועצות מקומיות, של ארגונים חקלאיים, של אחרים, כפי שזה נעשה בעבר.

אילן אשל: בעבר כך היתה השיטה.

אילן אשל: ארגון מגדלי פירות שאני היום המנכ"ל שלו - אבל זה לא משנה, גם בעבר כשלא הייתי - היה ממליץ על מועמדים, היה מעביר את המועמדים למשרד החקלאות.

אילן אשל: שר החקלאות היה בוחן אותם, מועצות אזוריות ומקומיות היו מעבירות גם כן מועמדים.

אילן אשל: בסופו של דבר, אחרי בחינה של משרד החקלאות היו מאשרים את המועצה.

אילן אשל: יש לנו הצעה כזאת שהיא מתוכננת על-פי המשקל של המגזרים השונים, על-פי משקל בתי בד.

אילן אשל: למעשה, נציגות לכל מי שיש לו יד בענף.

אילן אשל: אנחנו חושבים שזה נכון.

אילן אשל: אבל, כאלטרנטיבה שנייה אנחנו מסכימים בהחלט שיהיו בחירות.

אילן אשל: אבל, בהגבלה של אלו שמשלמים את ההיטלים.

חנא סוייד: האם יש לך הערכה לגבי אלו שמשלמים את ההיטל, בכמה אנשים מדובר, בכמה ארגונים מדובר?

אילן אשל: אלה שעושים את הביטוח זה בערך 47 אלף דונם.

אילן אשל: חלק במגזר היהודי, חלק במגזר הערבי, הדרוזי.

אילן אשל: זה מפוזר בכל המגזרים.

יחיא זוהיר: זה רק 25% מכל ה - - -

אילן אשל: נכון.

אילן אשל: אבל, צריך לזכור שיש 190 אלף דונם, אבל מהם יש המון חלקות קטנטנות.

אילן אשל: אני לא מבקש היטלים ממי שיש לו פחות מחמישה דונם.

אילן אשל: זה לא כלכלי, הוא לא רואה את זה כעסק כלכלי.

אילן אשל: הוא רואה את זה כעסק של המשפחה, שמן לבית.

אילן אשל: מאלה לא צריך לבקש.

אילן אשל: 47 אלף דונם זה בערך 50% מהפוטנציאל של המשלמים.

אילן אשל: אחת הבעיות היא שאין ביטוח חובה, ואז אנשים שלא מבטחים אומרים: "גם לא נשלם למועצה".

אילן אשל: הם כאילו מנתקים את עצמם.

אילן אשל: אני מוכרח לומר שבקרב חלק מהמגדלים יש עדיין חשד כלפי גופים ממסדיים.

אילן אשל: הם אומרים: "אם אני ארשם אצלו, הוא גם ימסור אותי למס הכנסה וכו'".

אילן אשל: מדובר בדעות כאלו שהן מאוד מיושנות, הן כבר לא נכונות מזמן, כי אנחנו לא בעסק הזה.

אילן אשל: אנחנו לא מוסרים אף אחד.

אילן אשל: אבל, זה קיים.

אילן אשל: ולכן, לא כולם הצטרפו לביטוח ולהיטלים.

אילן אשל: ההיטלים למועצה לא עודכנו מ-1980.

אילן אשל: בכל שאר הענפים עודכנו היטלים כבר מזמן, מספר פעמים.

אילן אשל: זה גרם לבעיות קשות בתפקוד המועצה.

אילן אשל: שנית, תקציבים שאושרו על-ידי משרד החקלאות בשנתיים האחרונות לא הועברו, או הועברו חלקית למועצה, וזה גם כן מאוד הקשה על תפקודה.

חנא סוייד: בכמה כסף מדובר?

אילן אשל: מדובר במיליון וחצי שקלים.

חנא סוייד: שנתי.

אילן אשל: לא, סך הכול.

חנא סוייד: התקציב השנתי של המועצה זה כ-750 אלף שקל.

חנא סוייד: נציג משרד החקלאות, האם אפשר לקבל הסבר למה באמת לא מונתה המועצה לפחות מאז 2003 עד היום?

חנא סוייד: אני רוצה להגיד שנשמעה כאן ביקורת גם על נוסח התקנות.

ערן אטינגר: ברשותך, אני אתייחס גם לזה.

ערן אטינגר: ראשית, אני לא בטוח שיש הסבר טוב ומשכנע למה לא מונתה מועצה כדין מאז 2003.

ערן אטינגר: זה ללא ספק תקלה, ובדיוק בשביל זה אנחנו כאן.

ערן אטינגר: למעשה, מאז 2003 המסגרת החוקית של המועצה היא לא כדין, ולא צריך להרחיב ולדבר על הבעיות שהמצב הזה יוצר לגבי החלטות שהתקבלו, ובין השאר לגבי היכולת לתקצב גוף כזה - ופה אני מתייחס לדבריו של אילן אשל.

ערן אטינגר: ולכן, יש צורך דחוף במינוי מועצה כדין, כשאנחנו מבקשים לעשות את זה בשני שלבים.

ערן אטינגר: המועצה המלאה תהיה על-פי בחירות כמו שעשו במועצת הצמחים.

ערן אטינגר: השאלות שאילן אשל העלה, ידונו במסגרת התקנות שצריך להתקין לצורך הבחירות האלה.

ערן אטינגר: כלומר, זכות הבחירה מי יבחר - משלם היטלים כשבעיניי זה ברור שזה משלם היטלים.

ערן אטינגר: אבל, האם זו תהיה אותה קבוצה ששילמה היטלים רק עד היום שהיא קבוצה מצומצמת - הזכירו פה 25% מהמגדלים - או שאנחנו נמצא דרך לתת ביטוי קצת יותר נרחב למגדלים בענף?

ערן אטינגר: אלו מכל מקום שאלות שבהן בין השאר המועצה הזמנית תצטרך להתלבט בהן בתקופה הזמנית שתהיה עד שיותקנו תקנות.

ערן אטינגר: אנחנו קבענו פה את העיקרון של מינוי מגדלים באמצעות בחירות.

חנא סוייד: לטעמי, מדובר בתקנות light.

חנא סוייד: אני חושב ש-32 שנים לאחר כינון המועצה, ולאחר ארבע שנים או חמש שנים שהמועצה פועלת בחלל ריק, לא על פי חוק - ואלו דברים שנאמרו כאן במפורש - היה מקום לבוא עם תקנות שהן יותר מגובשות.

חנא סוייד: לטעמי, הכוונה בתקנות האלו היא בעצם למנות מועצה זמנית, וזה הכול.

חנא סוייד: מלבד העיקרון של בחירות, אני לא חושב שכאן נאמר - - -

ערן אטינגר: זה עיקרון חשוב.

חנא סוייד: בסדר, זה עיקרון חשוב.

חנא סוייד: אבל, הנה לך ניסיון מהשטח.

חנא סוייד: אגב, לי יש בערך שבעה-שמונה עצי זית שירשתי מאבא שלי, וכאילו יש לי זכות בחירה, אני בעל עניין בעסק הזה.

חנא סוייד: דע לך, יכול להיות שאתה מדבר כאן על בחירות של בערך כמיליון אנשים.

חנא סוייד: זה כמעט בחירות כלליות.

הישאם יונס: אני ד"ר הישאם יונס, לשעבר עובד משרד החקלאות, ולכן לא יכולתי, הכובע שלי היה ממשלתי.

הישאם יונס: היום אני יושב-ראש התאחדות החקלאים הערבים בארץ.

הישאם יונס: אני רוצה להבהיר כמה נקודות.

הישאם יונס: ראשית, שתי נקודות היסטוריות.

הישאם יונס: מועצת הזית צורפה למועצה הטבק שהוקמה ראשונה.

הישאם יונס: מועצת הטבק הוקמה כפתרון לחבר הכנסת מטמרה יוסף אל-עבד זכרונו לברכה.

הישאם יונס: ברגע שמפלגת "העבודה" לא יכלה למצוא לו פתרון מינו אותו.

הישאם יונס: אני הייתי מדריך צעיר במשרד החקלאות, והוא היה יושב-ראש מועצת הטבק.

הישאם יונס: אחר כך היה עוד גלגול, צרפו לזה את מועצת הזיתים.

הישאם יונס: כל הזמן היה מינוי.

הישאם יונס: זה מתאים לתורכיה, לא מתאים למדינת ישראל בשנת 2008.

הישאם יונס: ולכן אני כיושב ראש התאחדות החקלאים הערביים, דורש שתהיינה בחירות.

הישאם יונס: אני אעדכן אותך בנתונים.

הישאם יונס: בשנים האחרונות היה מהפך.

הישאם יונס: קודם מועצת הזית או הזיתים היו בלעדיים למגזר הערבי.

הישאם יונס: 7,000 חקלאים ערביים מול 300 חקלאיים יהודים היום - אלו המספרים שקיימים היום בפועל.

הישאם יונס: מה שקרה הוא שנפח הייצור של 300 החקלאים היהודים שמרביתם בקיבוצים, הוא כמעט אקוויוולנטי לנפח היצור של המגזר הערבי.

הישאם יונס: מה עוד שחלק מיצור הזיתים נצרך מקומית כצריכה עצמית - אדוני היושב ראש, שבעת עצי הזית שלך, ועשרים עצי הזיתים שלי שאני מוסק אותם לצורכי זית.

הישאם יונס: אבל, זה עדיין בקטגוריה יכול להשאיר אותי כחקלאי, ושתהיה לי הזכות להתארגן איתך ועם עוד עשרה אנשים שיש לכל אחד עשרים עצי זית.

חנא סוייד: אתה מסכים לעיקרון של בחירות.

הישאם יוניס: חייב להיות.

הישאם יוניס: לדעתי, מה שנעשה עד היום לא היה לפי הדין.

הישאם יוניס: אני לא יכולתי, פי היה מלא מים כי הייתי עובד משרד החקלאות.

חנא סוייד: מה לגבי התקנות המוצעות?

הישאם יוניס: לגבי התקנות המוצעות יש לי רק בקשה אחת.

הישאם יוניס: הייתי מבקש מכבוד הוועדה לקבוע שהחקלאים בוועדה הממונה עד לבחירות הרשמיות שיהיו, הוועדה הממונה תכלול רוב לחקלאים.

חנא סוייד: זה לא כך.

הישאם יוניס: קודם כל, שיהיה רוב לחקלאים.

הישאם יוניס: בתור התאחדות יש לנו רשימה שמוסכמת על המגזר היהודי והמגזר הערבי לגבי דמויות, אנשי חקלאות בפועל היכולים לנהל את המועצה כשם שמועצת הפירות מתנהלת, כדין בבחירות.

הישאם יוניס: מדובר באנשים רציניים מאוד, ואם תרצה אני אוכל לזרוק שמות.

הישאם יוניס: אני מבקש שנציג השר יהיה מקרב החקלאים, ולא מקרב שום מסגרת אחרת.

הישאם יוניס: עם שני נציגים של החקלאים זה שלושה.

הישאם יוניס: זה מול עובד משרד החקלאות, מול עובד של משרד המסחר והתעשייה.

הישאם יוניס: ואז זה יהיה שלושה מול שניים.

הישאם יוניס: כך אני אבטיח רוב לחקלאים – זה מה שאני מבקש.

אבשלום וילן: למה מנכ"לית משרד החקלאות לא נמצאת פה?

אבשלום וילן: אני חושב שכל הסיפור הזה הוא שערורייתי.

אבשלום וילן: הצורה שבה השר הקודם ישראל כץ העביר בחוק ההסדרים את כל נושא פירוק מועצת הפירות, והקמה הכול-כך לא מסודרת משפטית של מועצת הצמחים, עם כל הבלגן שהיה שם, עם האתננים הפוליטיים ששילמו - שערורייה שמתנהלת במדינות עולם שלישי, ולא במדינה מתוקנת, צריך להגיד את זה פעם לפרוטוקול.

אבשלום וילן: מועצת הזית משלמת את המחיר.

אבשלום וילן: כי עד שעשו סדר במועצת הצמחים, ועד שארגנו אותה מחדש בצורה שאפשר יהיה להתחיל לעבוד, וליד זה מועצת הפירות עכשיו - - - אני חושב שד"ר יונס צודק, עם כל הכבוד למה שמשרד החקלאות פה רוצה.

אבשלום וילן: אני אומר את זה כיושב ראש הלובי החקלאי, אנחנו גמרנו עם החזקות ועם הבלגנים והמשחקים הפוליטיים.

אבשלום וילן: זה צריך להיות חקלאות נטו, ובמועצת ייצור צריך להיות רוב לחקלאים.

אבשלום וילן: גם אם הוא ימנה עכשיו מועצה זמנית, עד שהיא תיצור את התקנות, עד ש-, עד ש-, ייקח לסיפור ארבע שנים.

אבשלום וילן: צדקת במאת אחוזים בניתוח.

אבשלום וילן: אני רוצה להגיד בפירוש שהוועדה לא תאשר את התקנות.

אבשלום וילן: שלושה מתוך חמישה יהיו חקלאים מוסכמים על נציגי החקלאים, על משרד החקלאות.

אבשלום וילן: בצורה כזאת לפחות נעשה סדר בלי כל הפוליטיקות האלה.

אבשלום וילן: מספיק, פעם אחת שנעבוד בצורה מסודרת.

אבשלום וילן: אנחנו מדברים על זיתים.

אבשלום וילן: אף אחד עוד לא הולך לעשות בלגאנים עם זיתים.

אילן אשל: אני רוצה להגיב לדבריו של ד"ר יונס.

אילן אשל: יונס, אתה מעולם לא באת לדבר עם מועצת הזיתים.

אילן אשל: אם אתה מייצג גוף שהוא גוף מכובד מאוד של החקלאים הערבים, מן הדין היה שתבוא לדבר איתי, עם אמין, ועם כל אנשי המועצה, ותציג את עמדתך.

אילן אשל: מעולם לא עשית את זה.

אילן אשל: אני מציע לא לעשות מזה בעיה גזעית, גזענית וכו' - זה לא כך.

הישאם יוניס: לא, חס וחלילה.

אילן אשל: גם במועצה הנוכחית יש רוב, ואפילו רוב גדול למגזר המיעוטים, וטוב שכך כי הם הרוב במועצה.

אילן אשל: אנחנו ביקשנו מכל החקלאים, כולל מהקטנים עד 5 דונם - מעל - עד 5 דונם מלמעלה - שיהיו חברי מועצה, ישלמו היטלים וישלמו ביטוח.

אילן אשל: מתוכם רק 47 אלף דונם.

אילן אשל: אני אומר את זה מתוך 100 אלף, לא מתוך הכול כי מהחלקות הקטנות לא ביקשנו, לא הצטרפו.

אילן אשל: אני בעד בחירות אבל שיהיו רק מאלה שמשלמים היטלים.

חנא סוייד: אבל, מה שאתה אומר לא רלוונטי לנושא שעליו אנחנו מדברים היום.

חנא סוייד: כי למעשה עוד לא הגענו לשלב זה.

חנא סוייד: זה היה יכול להיות מצוין אילו נכנסתם לפירוט, והיינו דנים מי יהיה זכאי ומי יהיה יכול, ולמי יש את הזכות.

אילן אשל: בחירות כלליות וחשאיות.

חנא סוייד: אבל, זה לא אומר מי כן.

אילן אשל: צריך להיות הנחיה של ועדת הכלכלה שהבחירות יתקיימו בין אלה שמשלמים.

ערן אטינגר: הדיון הזה עוד יתקיים בוועדת הכלכלה.

ערן אטינגר: הדיון מי זכאי לבחור, ועניין השטח כדי שלא יהיה קטן מידיי, ושתהיה ייצוגיות, עוד יתקיים בוועדת הכלכלה.

ערן אטינגר: אני מסכים שאלו תקנות light, אנחנו ערים לזה.

ערן אטינגר: הדחיפות נובעת מהעובדה שהיום אין מועצה כדין.

ערן אטינגר: לכאורה, כל החלטה שמקבלים היום היא בלתי חוקית.

חנא סוייד: אתה יודע שכאשר כותבים תקנות לא כותבים תקנות light.

חנא סוייד: תקנות light זה פרפראזה שאני נתתי.

ערן אטינגר: מכיוון שאנחנו יודעים שלוקח זמן להתקין תקנות מפורטות שקובעות בחירות וסוגיות נוספות, האלטרנטיבה היתה להמשיך בפעולה שבעצם המועצה פועלת שלא כדין - אחת הסיבות שמקשות מאוד על המשרד לתקצב אותה, והתלוננו על זה פה.

ערן אטינגר: לכן, אנחנו חשבנו שנכון לפעול בשני שלבים.

ערן אטינגר: שלב אחד הוא ראשוני, קצוב בזמן, של מינוי מועצה זמנית שהתפקיד המרכזי שלה יהיה לעבוד במסגרת חוקית, להתקין את התקנות של הבחירות יחד עם המשרד, ושהמועצה תפסיק לפעול ממש בניגוד לחוק.

ערן אטינגר: השלב השני - ואנחנו לוקחים על עצמנו שהוא לא יימשך ארבע שנים כמו שהיתה תקלה גדולה במועצת הצמחים, אבל מהרבה סיבות מורכבות - שבו יהיו תקנות מפורטות, יסדירו את הבחירות, וכל סוגיה נוספת שצריך להסדיר.

ערן אטינגר: לכן, אנחנו סבורים שזאת דרך הפעולה הנכונה.

ערן אטינגר: האלטרנטיבה היא להישאר בלי מסגרת חוקית של המועצה לעוד זמן ממושך, ובעיננו החסרונות של סיטואציה כזאת רבים על יתרונותיה.

חנא סוייד: ראש מועצת כפר קרע, בבקשה.

יחיא זוהיר: השנים מ-2003 ועד עכשיו הן לא רק שנים שחונות למועצת הזיתים, אלא גם למועצות המקומיות.

יחיא זוהיר: אלו לא היו שנים הכי טובות.

חנא סוייד: גם בגשם.

יחיא זוהיר: גם הגשם לא היה טוב.

יחיא זוהיר: אני הייתי מעדיף שהישאם יונס היה מדבר קודם לכן כשהוא היה במשרד החקלאות, ואז הוא היה מבין יותר קודם.

יחיא זוהיר: הישאם, בדרך כלל כאשר יוצאים לפנסיה הם מרגישים עצמם יותר חופשיים, ואז הם יכולים להגיד הכול.

יחיא זוהיר: אבל, היה עדיף שהם היו מדברים קודם.

יחיא זוהיר: זה נהוג בכל המדינה.

יחיא זוהיר: אני שמעתי הרבה אלופים ומצביאים שכשהם יצאו הם אמרו: לא צדקנו שם, לא צדקנו פה.

יחיא זוהיר: היה עדיף שהצדק יהיה בזמן ובמקום.

יחיא זוהיר: אני לא מבין את עניין הבחירות.

יחיא זוהיר: הייתי מציע שימנו עכשיו לזמן קצוב, לחודשים ספורים, ורק אחר כך יעשו את הבחירות.

ערן אטינגר: זה מה שמוצע.

יחיא זוהיר: מה זה בחירות?

יחיא זוהיר: מי יבחר?

יחיא זוהיר: הרי החקלאים הערביים הם כולם עם מעט אדמות - שני דונם, עשרה דונם, חמישה דונה, שלושה דונם.

יחיא זוהיר: אם המועצה תעשה קריטריונים שהם קצת כבדים - למשל, מ-25 ומעלה - כל החקלאים הערביים יצאו מחוץ למסגרת.

יחיא זוהיר: צריך לדון מספיק טוב בקריטריונים ובשאלה מי יבחר, כי אז יישארו רק החקלאים היהודים, והם יבחרו ויעשו מה שהם רוצים.

יחיא זוהיר: דיברנו רק על בחירות, אבל יש נתונים אחרים שגם עליהם צריך לדבר בוועדה הזאת.

יחיא זוהיר: צריך למשל לדבר על ענף הזיתים אצל הערבים שזה בכלל ללא השקיה.

יחיא זוהיר: אין שם מים, אין כלום – לא מדברים על זה.

יחיא זוהיר: צריך גם לדבר על כך שלמרות שבמגזר היהודי יש רק 34 אלף דונם זיתים, יש 5,000 טונה זית.

יחיא זוהיר: לעומת זאת, אצל כל הערבים ביחד כאשר יש שם 170 אלף דונם, יש רק 4,000 טונה של שמן.

יחיא זוהיר: על זה לא מדברים, צריך לדבר גם על זה.

יחיא זוהיר: זה חשוב יותר מהבחירות.

יחיא זוהיר: לחקלאי הפשוט חשוב יותר התוצר שלו, מהשאלה מי עומד בראש ומי לא עומד בראש.

יחיא זוהיר: זה יותר חשוב מהבחירות שעליהן אנחנו דנים.

יחיא זוהיר: לכן, אני חושב שבוועדה הזאת צריכות להתקבל גם החלטות אחרות.

יחיא זוהיר: למשל, מה עם עץ הזיתים שנמצא בכפר קרע או נמצא בסכנין, או בכל מקום אחר, למה העץ הזה דווקא לא מקבל מים, לא מקבל מספיק טיפול כמו שאר העצים בכל המקומות האחרים?

יחיא זוהיר: למה המדינה לא עושה מספיק?

יחיא זוהיר: אני לא רוצה יותר לפרט עכשיו.

יחיא זוהיר: זה גם לא עניין עכשיו של יהודים וערבים, אלא פשוט אם העץ כענף בקציר זוכה לטיפול נאות, למה שאותו עץ בכפר קרע לא יזכה?

יחיא זוהיר: צריך לטפל בנושא הזה.

יחיא זוהיר: ההמלצה היא שהם לא יימשכו עוד ארבע שנים.

יחיא זוהיר: אני מבין את הוועדות האלה ושמרכיבים ועדה ועוד ועדה כדי לדחוק דברים בדרך כלל.

יחיא זוהיר: אני מציע שיהיו בחירות, אני מציע לא מינויים, רק מינויים - נמאס מזה.

חנא סוייד: אני אולי אבקש לערוך דיון בוועדה הזאת על הנושאים שאתה העלאת, ושהעלה ד"ר הישאם יונס, בכלל לגבי המטלות והתפקידים של מועצת הזית, ועל אלו דברים באמת צריך לדון, או לבקש שהמועצה תשים לב אליהם במיוחד בפעולתה, וזאת לאור הגידול וההתרחבות.

חנא סוייד: לדעתי, גם לאור הפוטנציאל ולאור השווקים שיכולים להיפתח בעולם לשמן הזית שלנו, שיש לו מעמד מיוחד בעולם בהשוואה גם לשמן זית מאירופה כמו שכולם יודעים.

חנא סוייד: אני אולי אבקש אחר כך דיון בהזדמנות אחרת בנושא הספציפי הזה.

חנא סוייד: מנכ"ל המועצה, בבקשה.

אמיר חסן: אני מנכ"ל מועצת הזיתים מזה 11 שנים.

אמיר חסן: בתקופה שאני מכהן כמנכ"ל, ואילן כיושב ראש, עשינו כברת דרך ארוכה בפיתוח ענף הזית במדינת ישראל.

אמיר חסן: זה מורגש ביצירת שוק בלתי רווי מבחינת צריכת שמן הזית.

אמיר חסן: אנחנו מייצרים במדינה בממוצע רב-שנתי בין 8,000 ל-9,000 טון שמן זית, והשוק מבקש 18 אלף טון שמן זית.

אמיר חסן: כלומר, יש לנו לאן לשווק את השמן שלנו.

אמיר חסן: יש כמה נושאים שצריך וחשוב להעלות אותם על הפרק.

אמיר חסן: למשל, מלחמה בזיוף שמן הזית, טיפול נאות במגזר המיעוטים מבחינת דרכים חקלאיות, מבחינת השקיית עזר במי קולחין.

אמיר חסן: זה פרויקט חשוב לכל מגזר המיעוטים, כי זה מעלה את הסטאטוס הכלכלי של הענף במאות אחוזים יותר.

אמיר חסן: אם ניקח לדוגמה דונם בעל שהתנובה שלו היא 200 קילו זיתים בממוצע רב-שנתי, לעומתו דונם מושקה נותן בין טונה לטונה וחצי זיתים.

אמיר חסן: זאת אומרת, פי 6 - 7 יותר מאשר בדונם הבעל.

אמיר חסן: אחוז המבוטחים הוא נמוך גם כן.

אמיר חסן: אנחנו עוד לא הגענו ל-100 אלף דונם מבוטחים במדינה.

חנא סוייד: אדוני, אני חייב להזכיר לך שהפיצויים שמגדל מקבל על דונם, גם אם הוא עושה את הביטוח, זה משהו כמו 150 ל-200 שקל.

אמין חסן: 200 – 240 שקל מקסימום.

חנא סוייד: כן, וזה מגוחך.

חנא סוייד: זה לא מביא מגדלים נוספים לבטח.

אמין חסן: כן, זה המקום לדבר על ההשתתפות העצמית של החקלאי.

אמין חסן: נניח שאנחנו משלמים 40% השתתפות עצמית, ו-160 שקל מורידים מ-400 שקל שמגיעים פיצוי לחקלאי שמבטח את הזיתים.

אמין חסן: זה גם נושא לדיון שנביא גם בוועדת הכלכלה, זה חשוב מאוד.

חנא סוייד: בוודאי.

אמין חסן: ערן, נשאלת שאלה.

אמין חסן: האם בוועדה הממונה אנחנו נהיה זכאים לקבל תקציבים ממשרד החקלאות?

אמין חסן: התקציב נשען על מה שאתם נותנים בשביל התקציב המקצועי, והתקציב הזה כבר שולם ב-2007 מהמועצה.

אמין חסן: אנחנו צריכים את התקציב הזה כמו חמצן לנשימה.

ראזל אבו רעיא: אני איש חינוך, אבל אני גם פלאח.

ראזל אבו רעיא: יש מקום באמת להחמיא לפעילות מועצת הזית בהיבט הכלכלי, וגם בהיבט האזרחי-תרבותי, גם מסיק הזית, וגם בהיבט החינוכי, וגם בנושא היהודי-הערבי שאותו אני חש בשנים האחרונות.

ראזל אבו רעיא: אין ספק שאנחנו לא נגד נורמות דמוקרטיות, זה צורך אזרחי חשוב.

ראזל אבו רעיא: אבל, אני כפלאח מרגיש שזה יכול להיות תהליך מאוד מורכב, בלי לוגיסטיקה, בלי תוכנית מפורטת, בלי אסטרטגיה של בחירות.

ראזל אבו רעיא: זה יכול לקלקל את כל המהלך הקיים עכשיו.

ראזל אבו רעיא: אני הייתי גם מציע שיהיה קריטריון מסוים לגבי רשות מקומית.

ראזל אבו רעיא: למשל, ברשות מקומית שיש בה 1,000 דונם, ייבחרו או ימנו אחד, וזה יהיה לפי 1,000 דונם ומעלה.

חנא סוייד: יהיה זמן להתייחס לכך.

ראזל אבו רעיא: זה לא פרנויה מדמוקרטיה, אבל החשש הוא שזה יכול לקלקל את נקודות החוזק הקיימות עכשיו.

טרביה תורכי: אני חבר ועדת מועצת הזיתים.

טרביה תורכי: אני נבחרתי לפני שמונה שנים על-ידי ראש העירייה שלי.

טרביה תורכי: אני נשלחתי עם מכתב מינוי למועצת הזיתים.

טרביה תורכי: אני משרת עכשיו שלושה כפרים: דיר חנא, ערבה, וסכנין.

טרביה תורכי: אני חושב שנלך על השיטה הזאת של בחירות אזוריות, כשמכל אזור יהיה אחד.

טרביה תורכי: ראש המועצה שהוא איש נבחר, יש לו זכות למנות אותי בוועדה מסוימת.

חנא סוייד: רבותי, אני רוצה להתקדם.

חנא סוייד: הרי הבעייתיות כבר ברורה כאן.

חנא סוייד: גם לעיקרון של בחירות יש כל מיני וריאציות שעולות כאן.

זוהיר יחיא: השאלה היא, האם זה אפשרי?

זוהיר יחיא: אם זה אפשרי - זה עדיף.

זוהיר יחיא: אבל, מה אם לא?

חנא סוייד: בהחלט צריך לבדוק את זה.

חנא סוייד: אבל, לבדוק זה לא תחת החרב המתגלגלת של בחירות חשאיות.

הישאם יוניס: אנחנו כחקלאים מתנגדים לכל דיל.

הישאם יוניס: חייב להיות כמו מועצת הפירות.

חנא סוייד: הישיבה הזאת מתקיימת תחת המצב שבו אין מועצה חוקית, ואת זה צריך לזכור.

חנא סוייד: לכן, כל פתרון, או כל הצעה שמדברת על למשוך עוד הרבה זמן, לא מתקבלת על הדעת.

חנא סוייד: צריך להתייחס לעניין תפקוד המועצה הזמנית, מדובר כאן על שנה, ואני מטיל בזה כמובן ספק.

חנא סוייד: יש הצעות בעניין הזה, ואני מציע שזה יהיה מוקדם יותר, או שהתקופה תהיה קצרה יותר.

חנא סוייד: יש בעיות גם לגבי עניין ההרכב המועצה המוצעת כאן.

חנא סוייד: אם אנחנו מדברים על אנלוגיה למועצת הצמחים, שם מדובר במפורש על רוב עבור המגדלים, וכאן המצב הוא לא כך.

אילן אשל: הוא כן כך, הוא גם היום.

חנא סוייד: לא כפי שמוצע, לא בזמנית.

אילן אשל: לא בזמנית.

חנא סוייד: אני לא מבין למה במועצה הזמנית צריך להיות סדר אחר.

חנא סוייד: ברשותכם, אחר ששמענו את ההתייחסויות הכלליות, אני מבקש להקריא את התקנות, ואז נתייחס באופן ספציפי ופרטני לכל הגדרה ולכל תקנה בנפרד.

אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, אתה הצהרת על שבעה עצים.

אבשלום וילן: למען הגילוי הנאות אני רוצה לומר שלפני שנה נטעו בקיבוץ שלי אלף דונם זיתים.

אתי בנדלר: זה לא עניין אישי, זה עניין ענפי.

ערן אטינגר: " תקנות מועצת הצמחים (ייצור ושיווק) (מועצת הזיתים), התשס"ח-2008" סעיף 1 – הגדרות בתקנות אלה – "המועצה" – מועצת הזיתים שהוקמה בצו לפי סעיף 2(ב) לחוק.

ערן אטינגר: "המשרד" – משרד החקלאות ופיתוח הכפר.

ערן אטינגר: סעיף 2 – מינוי חברי המועצה – חברי המועצה מקרב המגדלים ייבחרו על-ידי המגדלים בבחירות כלליות וחשאיות".

אתי בנדלר: אדוני היושב ראש, אני מבקשת כבר לשאול.

אתי בנדלר: ראשית, מי הם המגדלים לצורך תקנות אלה?

אתי בנדלר: אין כאן הגדרה של מגדלים.

אתי בנדלר: אנחנו יודעים שבתקנות אחרות יש הגדרה של מגדלים.

אתי בנדלר: ולכן, אנחנו לא יודעים מי יהיה רשאי לבחור.

אתי בנדלר: אלא אם כן, אתם קובעים כאן בסך הכול את העיקרון של בחירות כלליות וחשאיות, וכל שאר ההוראות בקשר לקיום אותן בחירות ייקבעו בתקנות, ואז צריך לומר את זה במפורש: כפי שייקבע בתקנות.

ערן אטינגר: ראשית, אני מקבל את ההערה.

ערן אטינגר: צריך לומר שההוראות המפורטות של הבחירות ייקבעו בתקנות ספציפיות לעניין הבחירות.

ערן אטינגר: צריך לזכור שאנחנו מדברים על תקנות מכוח חוק מועצת הצמחים, ובכל מקום שלא נאמר פה אחרת, חלות הוראות החוק.

ערן אטינגר: אכן, גם לעניין מגדל יש הגדרה בחוק, ואנחנו לא מצאנו כמובן לקבוע פה הגדרות שסותרות, אין סמכות לקבוע הגדרות שסותרות את החוק.

אתי בנדלר: האם תוכל לומר לנו מה הגדרה בחוק של מגדל לעניין הזה?

חנא סוייד: תוסיף לכך שבחוק עצמו יש אבחנה לגבי השונות בין הענפים השונים, כאשר יש הכרה שיש שונות בין ענפים שונים.

חנא סוייד: אנחנו כבר רואים את הבעייתיות עם שבעת העצים שיש לי - זה כבר ממחיש זאת.

דאתי בנדלר: לא בכדי ביקשתי שתקרא את ההגדרה, כי לפי ההגדרה בחוק, לחבר הכנסת סוויד תהיה זכות בחירה.

דאתי בנדלר: השאלה היא, האם באמת לכך אתם מתכוונים?

ערן אטינגר: לא, לא.

ערן אטינגר: אני רוצה לומר – אני מקבל את ההערה שלגבי - - -

אתי בנדלר: אולי קודם תאמר מהי הגדרת מגדל בחוק, והאם לכל אלה אתם מתכוונים לתת זכות בחירה.

אתי בנדלר: ד

ערן אטינגר: ההגדרה בחוק למגדל היא אכן הגדרה רחבה.

ערן אטינגר: היא אומרת: "מגדל" – אדם העוסק בייצור צמחים, או אגודה שיתופית שחברים בה העוסקים בייצור צמחים".

ערן אטינגר: ההגדרה הרחבה הזאת לא מונעת את האפשרות, כפי שנעשה לגבי מועצת הצמחים, להגדיר בתקנות שקובעות את הבחירות פרטים לגבי זכות בחירה.

ערן אטינגר: שם למשל נקבע שזה צריך להיות מי שמשלם היטלים כפי שאמר אילן אשל.

ערן אטינגר: אני מקבל את הערת היועצת המשפטית שצריך להבהיר פה שהפרטים לגבי אופן עריכת הבחירות וזכות הבחירה, ייקבעו בתקנות ספציפיות לעניין הבחירות, שכמובן כפופות לאישור הוועדה הנכבדה הזאת, כפי שנעשה במועצת הצמחים.

אתי בנדלר: אני מציעה לכתוב: כפי שייקבע בתקנות.

אתי בנדלר: שיהיה ברור שהעיקרון הכללי הזה עדיין ניתן לצמצם אותו בתקנות אחרות.

ערן אטינגר: אני מקבל.

דוד טל: באישור ועדת הכלכלה.

אתי בנדלר: זה ברור, זה מכוח החוק.

אתי בנדלר: אבל, מה שלא ניתן יהיה לשנות בתקנות אחרות, אלא אם כן יובא תיקון לתקנות האלה, הוא העיקרון שהבחירות תהיינה בחירות כלליות, ולא בחירות אזוריות.

אתי בנדלר: את זה הוועדה צריכה לאשר.

ערן אטינגר: אנחנו סבורים שהעיקרון הדמוקרטי מחייב ומצדיק שכמו ששאר החקלאים במדינת ישראל בחרו את נציגיהם למועצות הייצור באמצעות בחירות כפי שאמרו פה הנציגים.

ערן אטינגר: אני רוצה לומר שזה לא כל כך שגרתי שבא שר ואומר:

ערן אטינגר: עד היום מיניתי, אני היום בא ואומר מקרב המגדלים הם יבחרו.

חנא סוייד: בין הדיבור על מה זה מגדל, לבין דרך הבחירות, ולאור ההצעות שעלו כאן, אני חושב שכבר יש דינאמיקה ואינטראקציה בין שני הדברים.

ערן אטינגר: אני מסכים לגמרי.

ערן אטינגר: כלומר, אנחנו נקיים דיונים גם מקדימים, ונשמע הצעות, וגם אחר כך בוועדת הכלכלה על מה שיוצע, לגבי דרך המפורטת של הבחירות, לגבי הגדרה של מגדלים.

ערן אטינגר: אני חושב שנכון שהוועדה הנכבדה הזאת תקבע היום את העיקרון שיהיו בחירות.

אתי בנדלר: כלליות.

ערן אטינגר: כן.

הישאם יוניס: ד"ר סוויד, יש פתרון לשבעת העצים שלך, ולשישה של האדון, ולעץ הזית של זוהיר יחיא מכפר קרע.

הישאם יוניס: מרבית החקלאים מאוגדים באגודות.

הישאם יוניס: חלקן באגודות מים, וחלקן באגודות שיווק.

הישאם יוניס: דינם כדין אגודה.

הישאם יוניס: ולכן, חקלאי שיש לו חמישה דונם, או שניים וחצי דונם, הוא הרי יצרן ירקות, הוא מתוקף החוק מוגדר כחקלאי, ולא נמנע ממנו את הזכות, או לבא כוח האגודה שלו, להצביע בצורה דמוקרטית למועצה.

אילן אשל: בלבד שהוא מקיים את חובותיו כלפי המועצה.

הישאם יוניס: מקיים את כל חובותיו.

חנא סוייד: יש כאן כבר מגוון דעות והצעות לגבי ההגדרה המדויקת של מגדל, והוועדה תתייחס לזה בתקנות שיובאו.

חנא סוייד: אני מבין שלגבי בחירות כלליות וחשאיות זה יתוקן.

חנא סוייד: אם נניח ידברו על מצב של אזוריות זה לא מתנגש.

אתי בנדלר: זה מתנגש, הם יצטרכו להביא.

חנא סוייד: הם יצטרכו לתקן.

אתי בנדלר: כן, ואני לא מאמינה שיתקנו את זה.

אתי בנדלר: משהוועדה מאשרת את העיקרון של בחירות כלליות, כל התקנות שהם הולכים עכשיו להחיל לגבי הליך הבחירות יתבסס על האישור של התקנות האלה.

אתי בנדלר: דהיינו, הליך של בחירות כלליות וחשאיות, ולא אזוריות.

ערן אטינגר: אני לא חושב שבחירות אזוריות סותרות כלליות.

ערן אטינגר: זה לא סותר.

אתי בנדלר: אני חושבת שהעיקרון הזה צריך להיקבע בתקנות.

אתי בנדלר: מכל מקום, ברור הוא שאם תגיעו למסקנה שלא, תצטרכו להביא תיקון לתקנות שזה יהיה כלליות אזוריות.

חנא סוייד: אני חושב שזה ניתן מכיוון שלא נאמר שכאן אלו בחירות כלליות יחסיות.

הישאם יוניס: תשאירו את זה בתור בחירות, שלא נעשה שום דילים בעסק הזה.

חנא סוייד: טוב, או,קיי.

דוד טל: אדוני היושב ראש, האם מתפרסם ספר של אלו שבאים לבחור?

ערן אטינגר: כן, יהיה פנקס בוחרים.

ערן אטינגר: כך היה במועצת הצמחים, וכך יהיה פה.

ערן אטינגר: הפרטים יקבעו בתקנות, והם יובאו לוועדה.

דוד טל: ואם אני סבור שאני בעל זכות בחירה, ואני לא נמצא בספר הבוחרים?

ערן אטינגר: יש טכניקה של ערר, יש תקנות מאוד מפורטות שיובאו גם לאישור הוועדה.

חנא סוייד: אני מעמיד להצבעה את סעיף 1 לגבי ההגדרות של "המועצה" ו"המשרד".

לאה ורון: תקנה 1 אושרה.

חנא סוייד: כן.

חנא סוייד: לגבי תקנה 2 - זה מאושר כפוף לתיקון.

אתי בנדלר: בתוספת כפי שיקבע בתקנות.

חנא סוייד: כן, כפי שייקבע בתקנות - מוסכם.

חנא סוייד: אני בעד, מי בעד?

דוד טל: כן, אני רק מדגיש שוב, באישור ועדת הכלכלה.

אתי בנדלר: כן, זה ברור.

אתי בנדלר: תקנות לא מסמיכות ועדה, אלא החוק הראשי הסמיך את הוועדה.

חנא סוייד: החוק מסמיך את ועדת הכלכלה.

חנא סוייד: תקנה 2 מאושרת כפוף כמובן לתוספת שהקריאה היועצת המשפטית.

חנא סוייד: אנחנו עוברים לתקנה 3.

אילן אשל: למה לעשות בחירות ראשונות, למה לא ללכת ישר לבחירות כפי שהוצעו בתקנה 2?

אתי בנדלר: דבר ראשון - צריך להכין מערכת של תקנות וכללים.

אילן אשל: שהמועצה הזמנית תכין את זה.

אתי בנדלר: המועצה הזמנית היא מועצה ממונה, היא לא מועצה נבחרת.

אילן אשל: למה לקיים פעמיים בחירות?

אתי בנדלר: לא מקיימים פעמיים בחירות.

חנא סוייד: זה כבר מתייחס לשלב שבו המועצה הזמנית כאילו, והפעולה של המשרד, יביאו תיקון לתקנות, ואז תיערכנה בחירות ראשונות - זו הכוונה.

ערן אטינגר: זו הכוונה, אין פעמיים בחירות.

אילן אשל: לא צריך לכתוב ראשונות.

אילן אשל: מה זה ראשונות?

אילן אשל: ראשונות זה אומר שלאחריהן יש עוד בחירות.

ערן אטינגר: אילן, זה כדי להגביל את מסגרת הזמן.

חנא סוייד: לגבי מסגרת הזמן, אני מציע את ה-31 לדצמבר 2008.

חנא סוייד: אני לא רוצה שזה יימשך.

חנא סוייד: הרי ניסיון העבר כבר מראה שאפשר למשוך מועדים, ואני לא רוצה שהתקנות שיצאו מתחת ידנו כאן, יאפשרו עוד ועוד זמן שהוא למעשה זמן מת, ואקום כפי שהגדרתי אותו.

חנא סוייד: לכן, אני מציע מועד או דד-ליין, ושהבחירות הראשונות תתקיימנה ב-31 לדצמבר.

אתי בנדלר: לא יאוחר.

חנא סוייד: לא יאוחר מ-31 בדצמבר.

דוד טל: השאלה היא, האם הם עומדים בזה?

חנא סוייד: אנחנו מדברים על עוד חודשיים.

חנא סוייד: אתה לא היית כאן בפתיח, אבל המועצה הזאת מתנהלת לא באופן חוקי, לא לפי המונחים שלי, ארבע שנים.

דוד טל: אני מכיר זאת מדיונים קודמים בנושא.

חנא סוייד: אני מציע שהבחירות הראשונות יתקיימו לא יאוחר מיום ה-31 בדצמבר 2008.

ערן אטינגר: אני מבקש להתייחס.

ערן אטינגר: עצם תהליך הבחירות עצמו, קביעת ספר בוחרים, מתן אפשרות לערר, הוא תהליך שלוקח זמן לא בגלל שמישהו מעכב משהו, אלא כדי לבנות אותו כמו שצריך.

אבשלום וילן: שמונה חודשים זה לא מספיק זמן?

ערן אטינגר: מכוח תקנות הבחירות - כמו מועצת הצמחים – מהרגע שיהיו תקנות, הן עצמן קובעות תהליך כדי שההליך יהיה תקין.

אבשלום וילן: אדוני היועץ המשפטי, בכל הכבוד, ארבע שנם פה זה לא התנהל בצורה חוקית.

אבשלום וילן: אני לא רוצה פה להתחיל להטיף מוסר, אתם מקבלים משכורות עובדי מדינה, תפשילו שרוולים ושלוש-ארבע לעבודה.

אבשלום וילן: מה הסיפורים האלה, באמת?

אבשלום וילן: עושים דברים הרבה יותר מסובכים.

חנא סוייד: בהחלט נכון.

חנא סוייד: לא יכול להיות שאחרי כל הדיון שהתקיים כאן, עם כל התיאורים שעלו כאן, אנחנו נצא עם תקנות שבהן אין שום אמירה לגבי עמידה בלוחות זמנים, ובהדגשת הצורך שצריך לעשות משהו.

חנא סוייד: צריך להיות החלטיים ותכליתיים.

דוד טל: גם כשהכנסת מתפזרת נותנים לה בסך הכול 90 יום להתארגן, וועדת הבחירות המרכזית מתארגנת, כולל ספר הבוחרים, וכולל הערעורים השונים.

דוד טל: לכן, זה פרק זמן מספיק.

חנא סוייד: אני מציע לא יאוחר מ-31 לדצמבר.

חנא סוייד: אני מעמיד להצבעה את תקנה 3(א).

לאה ורון: אושר בתיקון שהציע חבר הכנסת סוויד.

הישאם יוניס: אני רק הייתי מוסיף שעד ה-30 ליוני כל הרשימות יהיו ברבים.

חנא סוייד: אני לא חושב שאנחנו נוכל להיכנס לרזולציה הזאת בתקנות.

חנא סוייד: אבל, יש כללים לגבי בחירות, מתי מפרסמים את ספר הבוחרים.

חנא סוייד: חזקה שמשרד החקלאות ידאג לכך שבעלי זכות הבחירות ידעו על הזכות שלהם בפרק זמן מתאים לפני הבחירות.

אתי בנדלר: מר אטינגר, ככל שיש צורך להתקין תקנות שיאפשרו את ניהול הבחירות עד אז, תיערכו להכין אותן ולהביא אותן לאישור הוועדה בהקדם האפשרי בגלל סדר יומה העמוס של הוועדה, כך שלא יקרה שבסופו של דבר תביאו תקנות ברגע האחרון, ואם לא יספיקו לערוך את הבחירות עד ה-31 לדצמבר בגלל אי אישור התקנות, תטילו כביכול את האשמה על כתפי הוועדה.

ערן אטינגר: אני ער.

ערן אטינגר: אבל, הוועדה לא הקלה עלינו בעובדה שהיא מקצרת את לוח הזמנים.

חנא סוייד: בחודשיים.

חנא סוייד: אבל, אני לוקח את הערת היועצת המשפטית.

חנא סוייד: חלק מההחלטות שאנחנו נחליט זה שהוועדה מבקשת ממשרד החקלאות את הנוסח שאמרה כרגע היועצת המשפטית לגבי ההכנה של התקנות.

חנא סוייד: אנחנו עוברים לתקנה 3(ב).

ערן אטינגר: "3(ב) עד למינוי חברי מועצה שייבחרו בבחירות הראשונות, תכהן מועצה זמנית בהרכב שלהלן: נציג השר והוא יהיה היושב ראש; נציג שר התעשייה המסחר והתעסוקה, שיהיה סגן היושב ראש; עובד המשרד; שני מגדל זיתים לשמן;"

דוד טל: אדוני היושב ראש, אני רוצה לשאול לגבי שני מגדלים הזיתים.

דוד טל: אני מבין שהשר ממנה את נציגו כיושב ראש, והיות וזוהי מועצה זמנית זה בסדר, אין לי עם זה בעיה.

דוד טל: זה בסדר גם לגבי נציג משרד התמ"ת.

דוד טל: לגבי השניים האחרים, המגדלים - אני מניח שגם השר ימנה אותם.

ערן אטינגר: שני השרים ממנים אותם.

חנא סוייד: הוא ממנה אותם, אבל איך הוא ממנה אותם?

חנא סוייד: מאילו רשימות?

חנא סוייד: מי ממליץ?

חנא סוייד: בואו קודם כל נדבר על העיקרון.

חנא סוייד: לפי ההרכב המוצע כאן ברור שיש רוב לעובדי המשרד - נקרא לזה לנציגי הממשלה - בעוד שלמגדלים יש כאן שניים מתוך חמישה בלבד, וזה לא עולה בקנה אחד עם חוק מועצת הצמחים.

אילן אשל: אלא אם כן, השר ממנה את היושב ראש שהוא מגדל.

חנא סוייד: לפי ההצעות שמובאות לכאן, רק שניים מתוך החמישה הם נציגי המגדלים, ועוד השר ממנה אותם.

חנא סוייד: אני חושב שיש כאן דיספרופורציה שהיא לא מתקבלת.

חנא סוייד: אני רוצה שאנחנו נצביע, או שאנחנו נקבע שהרכב המועצה הזמנית יהיה עם רוב דווקא של המגדלים.

חנא סוייד: אומנם, השר ממנה אותם.

חנא סוייד: אבל, יש פה עיקרון שהוא עולה בקנה אחד עם החוק.

אבשלום וילן: מתוך איזה רשימה בוחר השר את שני המגדלים?

חנא סוייד: זו שאלה טובה, מי רוצה לענות על זה?

הישאם יוניס: אני רוצה לענות.

חנא סוייד: לא, אתה לא מציע את זה.

הישאם יוניס: אני מציע שיהיו בחירות, אני מציע שיהיה רוב, ולגבי הרשימה – יש בידי - - -

אבשלום וילן: אבל ד"ר יוניס, זו ועדה זמנית.

אבשלום וילן: לא עושים בחירות לוועדה זמנית.

אבשלום וילן: יש ועדה זמנית שהיא צריכה להקים את זה.

אבשלום וילן: האם הארגון הקיים יכול להגיש רשימת מגדלים?

אילן אשל: כן, ודאי.

אבשלום וילן: אני מציע שיהיה כתוב בתקנות שהשר יבחר מתוך רשימה שיגיש הארגון.

הישאם יוניס: לזה אני מתנגד.

הישאם יוניס: אנחנו עשינו עבודת שטח, ויש רשימה מקרב החקלאים היהודים- - -

אבשלום וילן: ד"ר יוניס, דבר עם הארגון.

אבשלום וילן: אתה לא ארגון פורמאלי, אתה ארגון וולונטארי.

אבשלום וילן: אתה צריך לדבר איתם, תגיע איתם להבנות.

חנא סוייד: אתם תהיו פתוחים לדיבור שלו.

אילן אשל: כן, ודאי.

אבשלום וילן: יש לי הצעה שנייה ואני רוצה שנציג המשרד יתייחס גם אליה.

אבשלום וילן: אני מציע שמתוך השלושה שממנים נציגי הממשלה: (1) זה נציג משרד החקלאות, (2) נציג תמ"ת, (3) נציג משרד החקלאות, ושמתוכם לפחות אחד יהיה מגדל זיתים, ואז נבטיח את הרוב.

חנא סוייד: אתה אומר שנציג השר הוא יהיה היושב ראש, והוא יהיה מגדל.

אבשלום וילן: לא, יש לו גם נציג משרד, מספר (3) שם.

חנא סוייד: זה עובד המשרד, אני לא מניח שהוא מגדל.

דוד טל: אז הוא יכול לקחת את מספר (2) - נציג התמ"ת יהיה מגדל.

דוד טל: אסור שייווצר מצב שכל החמישה כאן יהיו נציגי השר, ולא משנה לאיזה שר.

אתי בנדלר: מר אטינגר, בין ההערות שתתייחס אליהן, אני הייתי מבקשת שתאמר בפירוש מי ממנה את חברי המועצה הזמנית.

חנא סוייד: בואו ניתן ליועץ המשפטי של המשרד לומר מה שיש לו לגבי התקנה הזאת.

ערן אטינגר: ראשית, לעניין תפקידי המועצה הזמנית, ומדוע אנחנו הצענו את ההרכב שהצענו.

ערן אטינגר: הוא איננו עומד בסתירה לחוק, אם היינו עושים אותו בסתירה לחוק היועצת המשפטית היתה בוודאי מעירה על זה.

ערן אטינגר: המסגרת קבועה בסעיף 2א רבתי לחוק והיא איננה מחייבת.

ערן אטינגר: אין ספק שהמועצה הקבועה תהיה מועצה שיהיה בה רוב למגדלים - זה עיקרון מקובל ונכון.

ערן אטינגר: מכיוון שהמועצה הזמנית יש לה תפקיד מוגדר, להיות מסגרת מעבר רק לארגון הבחירות, ולהיות מסגרת חוקית שתהיה מסוגלת לקבל תקציבים מהממשלה, תפקיד מוגדר צריך להיות גוף מצומצם שיתפקד.

ערן אטינגר: אנחנו סברנו שהמבנה הנכון הוא כמוצע.

דוד טל: אנחנו לא מתנגדים לגוף המצומצם - זה בסדר.

דוד טל: אנחנו רק מתנגדים שתהיה פה החלטת פה אחד, על-פי הפה של השר - זה הכול.

דוד טל: רוצים שיהיה איזשהו איזון מינימאלי.

אבשלום וילן: אני אתן לך דוגמה.

אבשלום וילן: אני ביום ראשון טיפלתי בבעיה של רועים בנגב שעלו צפונה, ונציג משרד החקלאות הוא במקרה משום מה מתעלם מהם, כי הם לא מהמשפחה הנכונה, ולא מהמפלגה הנכונה.

אבשלום וילן: תגיד לי מה ההבדל בין כבשים של "קדימה", בין כבשים של "העבודה", ובין כבשים של "מרץ".

אבשלום וילן: את הסיפור הזה מוכרחים לגמור ביד ברזל.

אבשלום וילן: אני אומר לך שהשר אפילו מסכים איתי.

אבשלום וילן: אתה לא יודע באיזה עולם אתה חי, לכבשים של ההוא יש אוכל, ולכבשים של ההוא אין אוכל.

אבשלום וילן: אין פה שום חוכמות - חמישה אנשים, שלושה מתוכם חייבים להיות מגדלים.

אבשלום וילן: האם אין מישהו במשרד החקלאות שהוא יכול להיות גם מגדל?

ערן אטינגר: הטכניקה המקובלת היא ששר ממנה על-פי המלצת ארגונים יציגים.

ערן אטינגר: המועצה הנוכחית שלמעשה אין לה מעמד חוקי, היא ודאי לא רלוונטית.

ערן אטינגר: מה עשוי להיות רלוונטי?

ערן אטינגר: ארגונים יציגים של מגדלים.

ערן אטינגר: זו טכניקה מקובלת בחקיקה.

ערן אטינגר: אנחנו מבינים שלקבוע מי הארגונים היציגים, זה לא כל כך פשוט בסיטואציה.

חנא סוייד: אבל, לא זה הדיון.

חנא סוייד: אני רוצה לעזור בכך שנמקד את הדיון.

חנא סוייד: פה מדובר על ההרכב.

חנא סוייד: אין כאן ויכוח לגבי הסמכויות של המועצה הממונה.

חנא סוייד: אני מציע שתתייחס לעניין ההרכב ולעניין האיזון בתוך זה.

ערן אטינגר: אני ביקשתי להתייחס להערתו של חבר הכנסת טל שהשר לא יחליט לבד.

ערן אטינגר: הועלו פה רעיונות שזה יהיה רשימות שיוגשו לו, הצעות שיוגשו לו, והשאלה היא מי מגיש לו את אותן הצעות.

ערן אטינגר: בחקיקה מקובל לומר שלשרים מגישים ארגונים יציגים הצעות, והוא בוחר מתוכן.

ערן אטינגר: ככל שיש ארגונים יציגים כאלה, אנחנו איננו מתנגדים שיאמר ששני מגדלי זיתים לשמן על-פי רשימות שיוגשו לו מטעם ארגונים מייצגים של מגדלים, כך יבטיחו את העובדה שהוא לא קובע לבד.

דוד טל: כך אתה לא מבטיח את העובדה שהוא לא יקבע לבד, מפני שהוא עדיין יכול לקבוע לבד.

דוד טל: אני לוקח סתם לצורך הדוגמה את שני האנשים הראשונים שראיתי, שהם לצורך העניין אנשים שלו.

דוד טל: הוא ייקח אותם מתוך הרשימות.

דוד טל: אני בסך הכול רוצה למנוע את זה.

דוד טל: אני לא חושב שזה כל כך נורא.

דוד טל: שניים מתוך שלושה זה לא נורא.

דוד טל: אבל, יהיה איזשהו איזון, ותהיה איזושהי בקרה.

ערן אטינגר: ככל שהוועדה מבקשת לקבוע מגבלה על שיקול דעתו של השר, ההצעה שאני מציע היא ששני מגדלי הזיתים לשמן ימונו על-פי ההצעות של ארגוני מגדלים.

הישאם יוניס: שלושה לא שניים.

דוד טל: הוא מדבר על השניים, וזה בסדר.

דוד טל: האם אתה מסכים שהם יקבעו מי הם השניים?

הישאם יוניס: לא הם, ארגון החקלאים.

ערן אטינגר: השר ימנה על-פי הצעות, או בהתייעצות, וזה גם בחוק מועצת הצמחים.

ערן אטינגר: לגבי נציגים של מגדלים עיגנו הוראות דומות שהשר ימנה לאחר התייעצות עם ארגוני מגדלים.

ערן אטינגר: זו טכניקה מקובלת.

אבשלום וילן: אני חושב שזה עונה על הבעיה.

אבשלום וילן: בכל הבחירות האלה תמיד הסמכות בסוף לשר.

אבשלום וילן: הוא צריך להתייעץ עם ארגוני מגדלים, והוא צריך לקבוע שאחד מנציגי הממשלה, אחד הוא מגדל.

חנא סוייד: בהתייעצות עם ארגוני המגדלים.

ערן אטינגר: אנחנו לא מתנגדים שסעיף קטן (4) יתוקן: שני מגדלי זיתים לשמן, לאחר שהתייעץ עם ארגוני מגדלים, או עם גופים המייצגים לדעת השר את המגדלים.

אתי בנדלר: עם גופים המייצגים לדעת השר את מגדלי הזיתים.

אבשלום וילן: לא, זה לא.

אבשלום וילן: זה נוסח לא טוב.

אבשלום וילן: ארגוני המגדלים זה דבר מאוד ברור, בדיוק יודעים.

אבשלום וילן: לגבי שהשר יגיד, לדעת השר מייצגים או לא מייצגים, הוא יגיד: זה מייצג, זה לא מייצג.

אבשלום וילן: זה לא כך.

אבשלום וילן: אנחנו יודעים בדיוק מה זה כשאומרים ארגוני המגדלים בחקלאות - ארגוני המגדלים.

אתי בנדלר: שימנה לאחר התייעצות עם ארגוני מגדלי זיתים?

ערן אטינגר: זה גם בסדר.

ערן אטינגר: אני כבר אומר, אנחנו נעשה פרסום.

אתי בנדלר: ערן, עד למינוי חברי מועצה שייבחרו בבחירות הראשונות, תכהן מועצה זמנית שימנה השר?

אתי בנדלר: האם השר ימנה אותה, ועד מתי הוא אמור למנות אותה?

ערן אטינגר: הוא אמור למנות אותה באופן מיידי.

ערן אטינגר: אתם יודעים - יש הליך בדיקה, ועדה שפועלת.

ערן אטינגר: הוא ממנה אותו מייד.

אתי בנדלר: שימנה השר?

חנא סוייד: שימנה השר, כי לא כתוב.

ערן אטינגר: אתי, זה קבוע בחוק.

ערן אטינגר: בסעיף 2א רבתי (ב) כתוב: השרים ימנו את חברי מועצת הזיתים, ומכוח הסמכות הזאת הם ממנים.

ערן אטינגר: אם את חושבת שצריך לחזור על זה פה, אין לי בעיה.

אתי בנדלר: לא צריך.

חנא סוייד: אבל, בכל זאת השרים שם ופה.

אתי בנדלר: שימנו השרים, או.

אתי בנדלר: קיי.

חנא סוייד: כאשר השר - הכוונה היא לשר החקלאות.

ערן אטינגר: אין בעיה, אפשר לכתוב: שימנו השרים.

ערן אטינגר: זה פשוט חזרה על מה שהחוק קובע.

חנא סוייד: או,קיי - שימנו השרים.

אתי בנדלר: נציג השר זה שר החקלאות כמובן.

אתי בנדלר: התבקשה כאן התייחסות לשאלה האם נציג השר יהיה גם מקרב מגדלים?

ערן אטינגר: לא בהכרח, אנחנו בהחלט חושבים שבעניין הזה צריך להשאיר - - -

הישאם יוניס: את זה אנחנו רוצים למנוע.

אתי בנדלר: אם כך, אתה צריך לתת תשובה לשאלה שהפנה אליך היושב ראש, כי משמעות העניין היא שלמגדלים יש רק שני נציגים, והרוב הוא לא מבין המגדלים.

ערן אטינגר: התשובה שנתתי היא שלמועצה הזמנית הזאת יש תפקידים מאוד מאוד מוגדרים ומוגבלים.

ערן אטינגר: זו מועצה שאמורה לפעול תקופה קצובה.

ערן אטינגר: התפקיד המרכזי שלה הוא לארגן את מסגרת הבחירות, ולהיות גוף חוקי שמסוגל גם לקבל תקציבים מהמדינה.

ערן אטינגר: לכן, לעניין הזה חשבנו שהמבנה היעיל והנכון ביותר הוא המבנה המוצע.

חנא סוייד: יש פה עיקרון שאני מרגיש שמנסים איכשהו לעקוף אותו.

חנא סוייד: העיקרון הוא שיהיה רוב למגדלים, לחקלאים.

חנא סוייד: אני חושב שזה רוב שבלעדיו אני לא הייתי מוכן לתמוך בתקנות האלה.

חנא סוייד: לגבי תקנה 3(ב)(1) – נציג השר, זה בסדר.

חנא סוייד: 3(ב)(2) – נציג שר התעשייה, בסדר.

חנא סוייד: אני מציע שבמקום 3(ב)(3) – עובד המשרד, אנחנו נמחק את זה, ויהיו שלושה מגדלי זיתים לשמן.

ערן אטינגר: אתה לא צריך למחוק את זה.

חנא סוייד: אז יהיו שישה, אנחנו נעשה ארבעה מגדלים.

חנא סוייד: אם אתה רוצה שיהיה עובד המשרד שאני מבין שזה יכול להיות הקשר בין לבין, אז אני אציע שיהיו ארבעה מגדלי זיתים, כפוף להצעה של חבר הכנסת אבו וילן.

אתי בנדלר: ארבעה מגדלי זיתים שימונו?

חנא סוייד: כן.

אתי בנדלר: אני מבינה, כאן זה גם מינוי של שני השרים.

אתי בנדלר: מינוי חברי המועצה נעשה על-ידי שני השרים.

אתי בנדלר: ארבעה מגדלים זיתים שימונו לאחר התייעצות עם ארגוני מגדלים זיתים.

חנא סוייד: כן.

אתי בנדלר: אז - ארבעה מגדלי זיתים לשמן שימונו לאחר התייעצות עם ארגוני המגדלים.

אבשלום וילן: יש פה בעיה.

אבשלום וילן: אם זה שני שרים וזה מגדלים, אז שר אחד שלא מרוצה יכול "לתקוע" את זה.

אבשלום וילן: האם לאורך כל הדרך זה שמועצת הזיתים צריכה להיות ממונה על-ידי שני שרים?

אורי קידר: כן.

חנא סוייד: חבר הכנסת וילן, זה חוק הצמחים שמדבר על שרים ימנו את החברים.

חנא סוייד: ניתן לשרים לעשות את הוויכוחים ביניהם.

חנא סוייד: חברים, אני מעמיד את הנוסח הזה כפי שקראה אותו היועצת המשפטית להצבעה.

חנא סוייד: מי בעד?

חנא סוייד: אושר פה אחד.

לאה ורון: יופי, פה אחד.

לאה ורון: תקנה 3 אושרה בכל השינויים.

חנא סוייד: כן.

חנא סוייד: תודה, אנחנו סיימנו.