הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 193, 2008-03-05 09:00

זבולון אורלב: בוקר טוב.

זבולון אורלב: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת ביקורת המדינה.

זבולון אורלב: אנחנו מטפלים בדו"ח המבקר על השלטון המקומי לשנת 2007 שפורסם זה עתה.

זבולון אורלב: הנושא שלנו היום זאת הסוגייה של יחסי הגומלין בין המינהלים הקהילתיים בעיריית ירושלים לבין העירייה.

זבולון אורלב: בתור גילוי נאות, אני ירושלמי.

זבולון אורלב: עיריית ירושלים היא העיר היחידה בארץ שהחליטה לייסד את המינהלים הקהילתיים שמבוססים על הסכם עם חברת המתנ"סים שתפקידו של המינהל הזה הוא לאפשר השתתפות של התושבים בניהול חיי הקהילה, תוך היותם גם גורם מתווך בין התושבים לבין העירייה תוך היותם נותני שירותים, תוך היותם משתתפים בהליכים תכנוניים פיזיים בתוך השכונות וכו', ומתברר מתוך הדו"ח שתמונת המצב היא רחוקה מאוד מהחזון.

זבולון אורלב: ולאור דו"ח המבקר חשבנו שהסוגייה הזאת ראוייה לתשומת לב דווקא מפני הפער המאוד גדול בין החזון והכוונה והרעיון שאני חושב שהוא חזון ורעיון מאוד נכון, לבין המציאות שהתבררה כרחוקה.

יובל חיו: נתבקשתי על ידי מר גולן להתנצל על כך שהוא נעדר מכאן היום, עקב ברית של נכדו.

זבולון אורלב: תמסור לו את ברכותינו, שיזכה לרוות נחת ושיהיו לו הרבה נכדים.

יובל חיו: אנחנו נציג בקצרה את הממצאים, תציג את הממצאים הגברת מירי רזין שהיא סגנית מנהלת האגף שבמסגרתו נעשתה העבודה.

מירי רזין: בחודשים דצמבר 2006 - אוגוסט 2007 בדק המשרד שלנו היבטים ביחסי הגומלין בין עיריית ירושלים למינהלים הקהילתיים.

מירי רזין: המינהלים הקהילתיים הוקמו בשכונות העיר ירושלים לפני כ-15 שנים, הם תוצר של ניסוי תקדימי בישראל, תפקידם המרכזי הוא לסייע לעירייה, לתושבים ולנותני השירותים הפועלים במסגרתה לשפר את שירותיהם בתחומי החברה, הסביבה, הרווחה והחינוך.

מירי רזין: אחת מטרותיו של המינהל הקהילתי היא הפיכת הקהילה ליוזמת ולפעילה, להבדיל מגוף שאך מגיב להחלטות העירייה.

מירי רזין: המינהלים שולבו בין תפקידי המינהלות השכונתיות שהוקמו בשנות ה-70, שהתמקדו בעיקר בחיזוק הדמוקרטיה בשכונה ובפיתוח החברה האזרחית ובין תפקידי המתנ"סים שהתרכזו בעיקר במתן שירותים ובהפעלת תוכניות בתחומי התרבות, הנוער והספורט.

מירי רזין: הקמת המינהלים בירושלים לא לוותה בהסדר חקיקתי, מעמדם של המינהלים הקהילתיים עדיין לא הוגדר ולא הוגדרו גם יחסי הגומלין,

זבולון אורלב: לדעתכם היה ראוי להסדיר זאת בהסדר חקיקתי?

מירי רזין: אנחנו לא נוקטים עמדה.

יובל חיו: בענין הזה הדו"ח לא מצא לנכון לתת עמדה, אבל הוא בהחלט נושא שהוא ראוי לדיון.

מירי רזין: לצורך הקמת המינהלים הקהילתיים נחתם הסכם בין העירייה לבין החברה למתנ"סים ב-1993 בדבר ייסודה של חברה ירושלמית שמטרתה הפעלת המינהלים הקהילתיים בירושלים והפיקוח עליהם.

מירי רזין: עד אוגוסט 2007 הוקמו בעיר 27 מינהלים קהילתיים, שהם ישויות משפטיות עצמאיות המאוגדות כעמותות ופועלות לתועלת הציבור.

מירי רזין: אני אסקור בקצרה את הממצאים העיקריים של הדו"ח.

מירי רזין: מהביקורת עלה כי עצם יכולתם של המינהלים הקהילתיים למלא את תפקידם נתון בידי העירייה.

מירי רזין: ברצותה היא מחזקת את המינהלים וברצותה היא מחלישה את מעמדם.

מירי רזין: התנהלות זו הובילה למשברים ביחסי הגומלין בין העירייה ובין המינהלים.

מירי רזין: בשנים האחרונות חל כרסום הולך וגובר בתפיסת העירייה את רעיון המינהלים, היא תומכת ברפורמה המבקשת לצמצם באופן ניכר את ייצוג התושבים על ידי המינהלים.

מירי רזין: בכך למעשה עלולה לשים קץ לרעיון המרכזי העומד בבסיס,

זבולון אורלב: במה זה בא לידי ביטוי שאת אומרת משפט כזה חריף?

מירי רזין: מסמכים שהעירייה, ועדה שהוקמה ב-2006 דנה ביחסי הגומלין בין המינהלים לבין העירייה,

זבולון אורלב: מי עמד בראשה?

מירי רזין: יגאל עמדי סגן ראש העיר, הרוב בה היה נציגות של העירייה, היו שני חברי מועצה.

זבולון אורלב: איך את רואה שהיא רוצה לצמצם?

מירי רזין: מהניירות שהיא הגישה.

זבולון אורלב: תני לי דוגמה.

מירי רזין: למשל שינוי בהרכב ההנהלה של המינהלים.

מירי רזין: היום הייצוג של התושבים הוא 60% ומדובר באחת ההצעות על שליש שליש שליש, או חמישים חמישים.

מירי רזין: אנחנו מציינים כי לא נמצא שהרפורמה המוצעת נגזרה מעבודת מטה מקיפה הכוללת ייצוג גורמים העוסקים בענין.

זבולון אורלב: בוועדה שהחליטה על כך לא,

מירי רזין: לדעתנו לא היתה נציגות מספקת של הצד השני, אם זה המינהלים, אם זה התושבים, אנשי אקדמיה ועוד גורמים שמעורבים.

מירי רזין: כשהולכים לצעד כל כך מקיף ושינוי ברעיון הבסיסי, היה נראה לנו שהיה צריך לשלב עוד גורמים.

מירי רזין: כשהולכים למשהו שהוא שונה מהרעיון הבסיסי של המינהלים, היה צריך לשתף את כל הגורמים שהיו מעורבים, שזה אומר החברה הירושלמית, המינהלים, נציגי ציבור, אנשי אקדמיה ותושבי העיר ברמה כזאת או אחרת שזה בעצם הרעיון הבסיסי של המינהלים.

מירי רזין: לגבי הבחירות.

מירי רזין: הנהלה של מינהל קהילתי מונה 10-20 חברים, שיעור ייצוג התושבים ושל העירייה וגורמים נוספים בהנהלה נקבע כך שניתן רוב לתושבים, 60%.

מירי רזין: בשנים 1992-2007 רק ב-12 מתוך 27 מינהלים התקיימו בחירות להנהלות שלהן.

מירי רזין: העירייה היא זאת שמחליטה על עצם קיומן של הבחירות ועל מועדן.

מירי רזין: נמצא כי העירייה לא נערכה כראוי לבחירות במינהלים הקהילתיים השונים ולא עודדה את קיומן.

מירי רזין: לגבי נציגי העירייה.

מירי רזין: העירייה כמעט שלא מינתה נציגים להנהלות המינהלים.

זבולון אורלב: במקומות שלא נערכו בחירות איך נבחרו ה-60%?

מירי רזין: בהתנדבות.

זאב לנדנר: אני יושב ראש מינהל קהילתי רמות אלון שלא נערכו בו בחירות 22 שנה.

זאב לנדנר: אנחנו עמותה, מי שקורא את דו"ח המבקר יראה שעל פי החוק הקיים נכון להיום,

זבולון אורלב: אני רק שאלתי שאלה פשוטה, אחרי זה תקבל רשות דיבור.

זאב לנדנר: שאלת איך זה מתבצע.

זבולון אורלב: שאלתי במקומות שלא היו בחירות מי הם אותם נציגי התושבים.

זאב לנדנר: חברי העמותה.

זבולון אורלב: ומי החליט מי יהיו חברי העמותה?

זאב לנדנר: כמו בכל עמותה.

זבולון אורלב: היוזמים, באו כתה תושבים, אמרו אנחנו המינהל הקהילתי, אנחנו נקים עמותה.

זבולון אורלב: מה הייתם עושים אם היו קמות עוד עמותות, היו מקימים כל מיני עמותות שכל אחת מהן תהיה מרכז קהילתי.

זאב לנדנר: אין ויכוח על הבחירות, אין ויכוח שצריך.

מירי רזין: לגבי נציגי העירייה, העירייה כמעט שלא מינתה נציגים להנהלות המינהלים ומעט הנציגים שמונו מטעמה נעדרו מרוב הישיבות של ההנהלות.

מירי רזין: העדרם של נציגי העירייה מנע ממנה מעורבות בקבלת החלטות במינהלים ובין השאר מעורבות בהחלטות הנוגעות למעשה בכספים הרבים שהיא העבירה למינהלים.

מירי רזין: נושא סל השירותים.

מירי רזין: בביקורת עלה כי קיימים פערים בין השירותים שמעניקים המינהלים השונים וכי חלוקת הסמכויות בין העירייה לבין המינהלים הקהילתיים בכל הנוגע לסוג, היקף ואופי השירותים שמתפקידם לתת לתושבים אינה ברורה, דבר הפוגע ברמת השירותים שמעניקים חלק מהמינהלים הקהילתיים.

מירי רזין: סוגיה נוספת היא הנושא של המתכננים הפיזיים.

מירי רזין: המינהלים הקהילתיים רואים בעצמם שותפים מרכזיים בנושאים שעניינם פיתוח ותכנון העיר.

מירי רזין: כפועל יוצא מכך אחד התפקידים המרכזיים במינהלים הקהילתיים הוא המתכנן הפיזי.

מירי רזין: השירותים שמעניקים המתכננים שימשו במשך שנים גורם מגשר בין אינטרסים שכונתיים לבין אינטרסים כלל עירוניים.

מירי רזין: בשנים 2005-2006 בעקבות פעילות מתכננים שונים החריפו חילוקי הדעות המקצועיים בין המינהלים הקהילתיים השונים ובין גורמים בכירים בעירייה ועקב כך התקשו הצדדים להמשיך ולשתף פעולה.

מירי רזין: בעקבות זאת החליטה העירייה בסוף דצמבר 2006 לשנות באופן מרחיק לכת את הגדרת התפקיד של המתכנן באמצעות הקמת ועדה לבחינת הענין.

מירי רזין: לפי תפיסת העירייה שהוצגה בדיוני הוועדה, מאחר שהעירייה מממנת את שכרם של המתכננים, הם חבים חובת נאמנות לה ולא למינהלים המעסיקים אותם בפועל.

מירי רזין: תפיסה זו סותרת את מהות המינהלים שהם מייצגים את התושבים מול העירייה.

זבולון אורלב: על פי הכלל הידוע שבעל המאה הוא גם בעל הדעה.

מירי רזין: במקרה של מינהל קהילתי קטמון ח' ט', מצאנו ניגוד עניינים, נמצא כי עובד עירייה המשמש כמנהל פרוייקט הרווחה החינוכית כיהן גם כיושב ראש המינהל הקהילתי קטמון ח' ט'.

מירי רזין: מצב זה העלה חשש לניגוד עניינים, שכן בתפקידו כעובד עירייה פעל העובד במסגרת המינהל הקהילתי ולמענו.

מירי רזין: נמצא כי במשך שנים לא היתה הפרדה בין ההכנסות וההוצאות של המינהל הקהילתי קטמון ח' ט' ופרוייקט הרווחה החינוכית עליו הופקד העובד מטעם העירייה והמינהל הקהילתי עשה שימוש בכספי הפרוייקט לצרכיו.

מירי רזין: בעקבות ממצאי הביקורת העובד הודיע באוקטובר 2007 על התפטרותו מתפקידו כיושב ראש המינהל הקהילתי.

זבולון אורלב: שמו מוזכר בדו"ח, יעקב יונה ואגב הוא הוזמן ואפילו הודיעו שהוא יבוא.

מירי רזין: עוד נמצא שהוא היה במצבים נוספים של ניגוד עניינים במסגרת עבודתו, הוא העביר כספים מפרוייקט הרווחה לגופים שהוא או אחיו היו נושאי תפקידים בכירים בהם.

מירי רזין: אנחנו חושבים, ואנחנו מראים את זה בדו"ח, שהמינהלים הקהילתיים הם מודל ייחודי ובמשך השנים הם הצליחו ליצור לעצמם תפקיד מרכזי וחשוב בחיי הקהילה בירושלים ולאחר 15 שנים בהם קיים המפעל הזה חשוב שהעירייה תגבש ותחדד את עמדתה ביחס לסוגיה ותגדיר את מהות המינהלים ואת יחסי הגומלין שלה עימם.

זבולון אורלב: אולי אני אגיד במילים שלי, אדוני המנכ"ל וחברי העירייה והאורחים, יש רעיון שהוא על פניו נראה רעיון מאוד נכון, אבל מתברר שבמציאות, במציאות לפי הדו"ח, בכל מה שקשור בייצוג נכון של התושבים על ידי בחירות זה לא מתקיים, הפעילויות, אני מבין שיש סקלה בין אפס למאה, יש כאלה שפועלים ויש כאלה שלא פועלים, יש כאלה שנותנים שירותים ויש כאלה שלא נותנים שירותים, אין מתכונת ברורה.

זבולון אורלב: בכל מה שקשור בצדדים הפיזיים העירייה לקחה חזרה את כל הסמכויות אליה בזה שהיא אמרה למתכנן שהוא לא שומע להם אלא רק לנו, כך על פי הדו"ח, אז אם הרעיון של המינהלים הוא טוב אז בואו נראה מה הבעיות ומה הקשיים כדי לממש נכון את הרעיון הזה ואם הרעיון הוא לא טוב אז תסגרו את העסק, חבל על הכסף, מועסקים שם אנשים ויש לוגיסטיקות, המינהלים האלה עולים כסף, חבל על הכסף.

יאיר מעיין: בחצי שנה האחרונה מאז שאני מנכ"ל ובלי קשר לדו"ח, יש שינוי מהותי בשיתוף הפעולה ובעבודה המתבצעת עם המינהלים הקהילתיים, צריך לזכור שהמינהלים הקהילתיים לא כולם אותו דבר, בחלקם יש מנהיגות מובילה שמתנהלת בצורה מצויינת.

יאיר מעיין: המינהלים הקהילתיים הוא גוף שנותן את השירות הנוסף לתושב.

יאיר מעיין: את בית הספר, התשתיות, כבישים, נקיון וגינון העירייה חייבת לתת, בשביל זה משלמים ארנונה, השירותים שהמינהל נותן בתוך השכונה אלה שירותים שהם מעבר, בחלקם הרבה מעבר ולכן יש לנו ענין גדול לעודד את הפעילות הזאת.

יאיר מעיין: המינהלים צריכים לתת את השירותים האלה ולכן אנחנו נשתף איתם פעולה.

יאיר מעיין: הדרך שבה זה מתבצע, למשל נושא הבחירות, בשבוע הראשון שנכנסתי לעירייה שאלתי את צביקה למה אין בחירות, רצינו לעשות בחירות אבל מכיוון שהשנה זאת שנת בחירות לעיריות אז אסור לקיים בחירות והבעיה השניה היא בעיית העלות, עלות קיום בחירות בכל מינהל קהילתי זה סדר גודל של 50-100 אלף שקל, תלוי בגודל המינהל, אם נכפיל את זה ב-27 מינהלים אז מדובר בהוצאה לא קטנה.

אריה אלדד: למה אי אפשר לקיים בחירות למינהל ביום שמקיימים את הבחירות לעירייה?

יאיר מעיין: אסור לקיים בחירות למינהלים בשנת בחירות לעיריות.

אריה אלדד: איפה זה כתוב?

צבי צ'רניחובסקי: זאת היתה תורה שבעל פה שחצי שנה לפני יום הבחירות,

אריה אלדד: מה יותר הגיוני מאשר לעשות את כל הבחירות באותו יום.

יאיר מעיין: לא רוצים לערבב בין הדברים, שלא יהיה מצב שהמינהלים הופכים להיות גופים פוליטיים.

יאיר מעיין: כי אם הבחירות יהיו באותו יום, אז אחד המועמדים יכול לומר אני נציגו של המועמד הזה לעירייה ואני נציגו של המועמד הזה לרשות העיר ומפלגה כזאת ומפלגה אחרת.

יאיר מעיין: היום המינהלים הם גופים,

אריה אלדד: לא השתכנעתי.

יאיר מעיין: אנחנו לא רוצים שהגופים האלה יהיו פוליטיים, אנחנו רוצים שאלה יהיו גופים שמשרתים את התושבים ולא נציגי מפלגות.

יאיר מעיין: ברגע שהם גופים כאלה, או המנהלים ויושבי הראש וחברי ההנהלה, אין להם שום היבט פוליטי מפלגתי, אז הם נותנים את השירות לכלל התושבים.

יאיר מעיין: ואם נערב בין הדברים זה עלול לגרום נזק גדול.

יאיר מעיין: ניקח לדוגמה את המינהל הקהילתי של חומת שמואל, חומת שמואל היא שכונה בבנייה ואיכלוס, יש שם עבודה מאוד צמודה עם המינהל הקהילתי ותושבים שפונים לעירייה אנחנו מפנים אותם למינהל הקהילתי שיתן להם את השירותים בצורה מרוכזת, איפה יהיו בתי הספר והגנים ואיזה פחי אשפה ואיזה תאורות וכל התהליכים האלה שמינהל קהילתי רגיל לא עוסק בהם.

יאיר מעיין: אנחנו רואים בזה מצד אחד כלי של העירייה מול התושבים ומצד שני זה כלי של התושבים מול העירייה, אבל צריך להסתכל גם על הקונפליקטים.

יאיר מעיין: דרך חברון הולך להיות עכשיו נתיב תחבורה ציבורית, כתוצאה מזה תהיה הסטה של תנועה של רכב פרטי לדרך בית לחם, וזה נעשה כדי לאפשר לתושבי גילה וחומת שמואל ותלפיות להגיע בבוקר מהר למרכז העיר.

יאיר מעיין: תושבי רחוב דרך בית לחם בקטע של 200 מטר שהוא כמעט ללא אוכלוסיה, רובו זה פאבים וחברת חשמל, רובו לא מאוכלס, יש שם כמאה משפחות, אז המינהל הקהילתי בקעה מייצר תהליך של דיאלוג מול העירייה נגד התהליך הזה.

יאיר מעיין: זה הקונפליקט בין להסתכל על תנועה של כלל העיר ובעיקר השכונות הדרומיות שיוכלו לנסוע מהר בדרך חברון ודרך בית לחם, לבין מאה משפחות שגרות בדרך בית לחם וכרגע מעכבות תוכנית עירונית.

יאיר מעיין: זאת הבעייתיות.

יאיר מעיין: אנחנו כמובן מנהלים איתם דיאלוג טוב ונתנו להם את האפשרות להביא יועץ תנועה שיתן פתרון תחבורתי הולם אחר, שאם הוא יהיה ישים אנחנו נהיה מוכנים לאמץ אותו, בתנאי שיהיה פתרון כזה.

יאיר מעיין: אנחנו לא מוכנים שמינהל קהילתי יכתיב לכל העיר ירושלים איך יראו הכבישים בעיר, כי הוא מסתכל רק על הכביש שלו ולא על טובת העיר.

זבולון אורלב: אני מבין ממך שהמדיניות של העירייה היא מדיניות חד משמעית שאיננה ממצמצת ולא קורצת ולא מגמגמת, זה לחזק, לראות במינהלים הקהילתיים מסגרת חשובה ולהמשיך ולחזק אותה ולעודד אותה ולהפעיל אותה.

יאיר מעיין: בוודאי שכן.

יאיר מעיין: גם לגבי החברה הירושלמית למתנ"סים, עשינו איתם בסוף שנה, במסגרת דיוני התקציב, עשינו איזה שהוא הסכם שאני מקווה שהוא יהיה רב שנתי, למנגנון תקציבי, שלא יהיה מצב כמו שאומרים פה שכשהעירייה רוצה היא מורידה או מוסיפה, מחזקת או מחלישה, איזה שהוא הסדר לתקצוב קבוע שהוא מחייב את שני הצדדים, גם לא לבקש עוד וגם לא להפחית.

יאיר מעיין: העירייה גם נכנסה להליך עם החברה הירושלמית למתנ"סים מול ארבעה מינהלים קהילתיים שהם במצב כלכלי גרעוני, איך אנחנו כעירייה וחברה ביחד מוצאים פתרונות לאותם מקומות.

זבולון אורלב: אתם לא עומדים מול החברה הירושלמית אלא מול חברת המתנ"סים הארצית.

זבולון אורלב: ההסכם הוא מול החברה הארצית.

יאיר מעיין: זאת יצירה משותפת.

יאיר מעיין: אני חושב שהדיאלוג עם החברה בחצי שנה האחרונה הוא מצויין, מצד שני אחרי 15 שנה שהעסק הזה עובד כמובן שצריך לעשות בו שינויים.

יאיר מעיין: המטרה היא שיפור השירות לתושב.

זבולון אורלב: הדו"ח מצביע על תהליך הפוך .

זבולון אורלב: אני מקבל את הפתיחה הכללית שמצהירה על כיוון ועל מדיניות, אבל עכשיו צריך להתייחס לדו"ח באופן קונקרטי.

זבולון אורלב: הדו"ח לא ערטילאי, הוא מדבר על דברים מאוד קונקרטיים, אנחנו רוצים לדעת מה קורה בעקבות הדו"ח.

יוסי שרעבי: הדו"ח נכתב בתקופה שהיתה די משברית במערכת היחסים בין העירייה לבין החברה הירושלמית והמינהלים הקהילתיים.

יוסי שרעבי: יש איזה שהוא עיקרון שהוא מוביל לאורך כל השנים מהיום שהחזון הזה קם לתחייה וזה עיקרון שעבר תהליך משברי מסויים.

יוסי שרעבי: העירייה הקימה את המינהלים, היא הקימה יחד עם החברה למתנ"סים את המינהלים הקהילתיים, מתוך איזה שהוא רצון להנגיש את השירותים לתושבי העיר ירושלים, עיר שהמאפיינים השכונתיים בה מאוד חזקים, הקהילות בשכונות זה דבר מאוד חזק, עיר רב תרבותית, צריך להתאים את השירותים לקהילות השונות עם הצרכים המאוד ייחודיים שלהם והדרך לעשות את זה היא לייצר דיאלוג נכון עם התושבים, להבין בדיוק מה הצרכים שלהם ולהתאים את השירותים העירוניים לצרכים המאוד ייחודיים של תושבי ירושלים עם כל השונות הרבה והמגוונת שיש ביניהם.

יוסי שרעבי: מבחינה מסויימת קשה מאוד לנהל את העיר הזאת בעיקר בצד החברתי שלה בלי המינהלים הקהילתיים.

יוסי שרעבי: החזון היה חזון שהוא מאוד מתאים לירושלים, לא בכדי מתקשים לאמץ אותו במקומות אחרים בארץ, הוא לא מתאים לכל מקום, הוא מאוד מתאים לירושלים בתפיסה כפי שהוא הוצג בירושלים.

יוסי שרעבי: אני לא מדבר על העיקרון של מעורבות תושבים ושותפות תושבים, הוא נכון לכל מקום, וטוב שבמכל מקום גם יאמצו אותו, אבל המודל כפי שהוא נבנה בירושלים הוא מתאים לירושלים.

יוסי שרעבי: במהלך השנים הרצון של העירייה לראות בתושבים שותפים והרצון של העירייה לראות במינהל הקהילתי גוף שיש לו שני תפקידים שלפעמים גם יש סתירה ביניהם, וכאן המורכבות הגדולה.

יוסי שרעבי: מצד אחד הוא מייצג את התושבים ומנהל דיאלוג מול העירייה על כל הצרכים של התושבים, מנסה לגייס את העירייה כדי לתת מענה אמיתי לצרכי התושבים ולפעמים גם לנהל ויכוח לגיטימי ולהגיד שדעתה של העירייה לא מקובלת עליהם, וזה לגיטימי לחלוטין והעירייה לא חושבת אחרת, ומצד שני הוא הזרוע הארוכה של העירייה בשירותים העירוניים.

יוסי שרעבי: יש המון שירותים, למשל האגף שלי בעבר נתן הרבה שירותים שהיום המינהלים הקהילתיים נותנים אותם, שירותים בתחום מועדוני הקשישים, בתחום פעילות הנוער, פעילות מאוד מגוונת.

יוסי שרעבי: את כל השירותים אנחנו סגרנו, את הכל העברנו לאחריות המינהל הקהילתי והיום המינהל הקהילתי הוא הזרוע הארוכה שלנו, הוא מבצע את השירותים במקומנו.

זבולון אורלב: למה יש יתרון בכך שהמינהל הקהילתי מפעיל מועדון קשישים ולא המחלקה הייעודית לכך?

יוסי שרעבי: אנחנו גוף מטה, כגוף מטה היתרון היחסי שלנו הוא בפיקוח, הדרכה, גיוס כספים, הקצאת משאבים וכו'.

יוסי שרעבי: כשאתה נמצא בשטח ואתה מחובר לתושב ונותן לו סל שירותים מאוד רחב ומגוון, היכולת שלך לתת את השירותים כגוף מאוד גמיש ודינאמי הרבה יותר גבוהה.

יוסי שרעבי: היכולת לגייס כספים, היכולת להעסיק אנשים ראויים וגם להיפרד מהם כשצריך להיפרד מהם, היכולת לגייס שותפים נוספים לפרוייקט, רמת הגמישות של ארגון שנמצא בשטח כשהוא עמותה, בלנהל שירותים כאלה שהם שירותים דינאמיים, גבוהה לאין שיעור מאשר גוף עירוני שהמומחיות שלו היא בעבודת מטה, בהדרכה, בפיקוח, בהגדרת דגשים, בקביעת מדיניות, זה הערך המוסף שלנו, אבל דווקא מהמקום הזה אמרנו שבחלוקת עבודה בינינו לבין המינהל הקהילתי, אנחנו כעירייה שהיא הריבון לקבוע את המדיניות, את הדגשים העירוניים, לבין המינהל הקהילתי שאמור מצד אחד לממש את המדיניות העירונית כי הוא הזרוע הארוכה שלה, הוא מבצע שירותים שבעבר העירייה נתנה אותם, והעירייה גם מתקצבת אותו כדי לעשות את הדברים האלה, אבל מצד שני הוא גם הדובר של התושב מול העירייה.

יוסי שרעבי: לפעמים היתה סתירה כאן.

יוסי שרעבי: במהלך השנים היו הרבה מאוד משברים שנבעו מהשונות הגדולה בין המינהלים הקהילתיים.

יוסי שרעבי: לא בכל מקום המינהל הקהילתי מייצג את התושבים באופן מלא, יש ויכוחים בתוך השכונות.

יוסי שרעבי: אני יכול לומר שלמשל בקטמונים יש הרבה מאוד קבוצות, כל אחת מתיימרת לייצג את התושבים ועד שלא תהיינה בחירות לא בטוח שנדע מי היא הקבוצה האוטנטית, אבל זה פחות חשוב, מה שחשוב זה שאנחנו עברנו איזה שהוא משבר עם המינהלים הקהילתיים, המשבר נבע מזה שחלק מהמינהלים הקהילתיים לקחו את התפקיד שלהם ממקום שהוא לא מקום של דיאלוג אלא ממקום כוחני, שהוביל לאיזה שהיא תגובה כוחנית מצד עיריית ירושלים.

יוסי שרעבי: אני מסביר מה הרקע למשבר ולאן אנחנו הגענו היום.

יוסי שרעבי: מצד אחד אנחנו מקימים גוף, משקיעים בו הרבה מאוד כספים, רואים בו את הזרוע הארוכה שלנו, ופתאום בא הגורם הזה והפך את עצמו לשוטר העירוני, לזה שאומר לעירייה מה נכון ומה לא נכון, מתיימר לייצג את העיר הזאת ומתעלם מהעובדה שיש כאן איזה הוא גורם עירוני שזה תפקידו, ומשהו באיזונים נשבר.

יוסי שרעבי: אז בואו נחזיר את הדברים חזרה לאיזון ונזכיר לכולם מה היה התפקיד המרכזי של הקמת המינהל הקהילתי.

יוסי שרעבי: יצירת שותפות ולתת שירות ראוי של עיריית ירושלים באמצעות המינהלים הקהילתיים.

יוסי שרעבי: בנושא של המתכננים האורבניים, היתה איזה שהיא דוגמה שחידדה את המחלוקת.

יוסי שרעבי: עיריית ירושלים באה עם איזה שהוא חזון שהוא חזון מאוד חכם ומאוד נכון ועכשיו הוא ממומש כמו שצריך.

יוסי שרעבי: אנחנו עושים כל מיני תהליכי תכנון בתוך השכונות, רוצים לעשות את זה יחד עם התושבים, רוצים להבין שזה לא פוגע בתושבים וממלא את הצרכים האמיתיים של השכונה, החלטנו לשים מתכננים אורבניים בשכונות שיציגו את התוכניות העירוניות לתושבים, יקבלו פידבקים ויעשו דיאלוג נכון בין העירייה לבין התושב על תהליכי התכנון של העירייה באותה שכונה ומצד שני יביאו את עמדת השכונה בפני עיריית ירושלים.

יוסי שרעבי: בחלק מהשכונות, בעיקר שכונות ששם הבעיות הן אמיתיות, בעיות פיזיות אמיתיות, חלק מהמתכננים האורבניים לקחו את התפקיד שלהם לכיוון של כאלה שקודם עושים בקרה על העירייה, האם העבודה על המדרכות נעשתה כמו שצריך, האם פח האשפה מוקם במקום הנכון, פתאום עיריית ירושלים מצאה את עצמה מגיבה לטענות אינסופיות של מתכנן אורבני, בחלק מהמקומות היתה אפילו טענה שהוא מתסיס את התושבים, במקום שיש גורם שהתפקיד שלו הוא לסייע לעירייה להוביל תהליכי תכנון.

יוסי שרעבי: משהו כאן השתבש, המתכנן אמור היה לעסוק בתכנון ולא בבקרה על עיריית ירושלים, ולכן חזרנו למקורות, הגדרנו מחדש את תפקידו של המתכנן האורבני, פרסנו אותו מחדש בשכונות, הוא עדיין בתוך השכונות, הוא עדיין כפוף למינהל הקהילתי, הוא עדיין מתוקצב ומועסק על ידי המינהל הקהילתי ואת הכסף מעבירים דרך החברה הירושלמית, אבל התפקיד שלו היום הוא מה שהוא היה אמור לעשות מלכתחילה, בעיקר תכנון והובלת תוכניות והוא לא עוסק בצדדים התחזוקתיים של השכונה, שזה ליווי העבודה של האגף לשיפור פני העיר ואגף התברואה, את זה עושה העובד הקהילתי וגם את זה אנחנו מממנים.

יוסי שרעבי: גם הרעיון ללכת על 50:50 ו-60:40 לא בא משום מקום.

יוסי שרעבי: הוא בא מתוך זה שאם יש שותפות אז תהיה שותפות גם בהנהלות.

יוסי שרעבי: 50:50 זה ביטוי לשותפות אמיתית בין העירייה לבין המינהל הקהילתי.

יוסי שרעבי: צריך להבין עוד דבר, אין מחלוקת שצריכים לעשות בחירות כי אין לנו שום דברת אחרת לייצר לגיטימציה.

יוסי שרעבי: לא בגלל שבחירות מייצגות באמת את הציבור, אני רוצה לחדד את זה.

יוסי שרעבי: יושב כאן זאב לנדנר, הוא לא נבחר, גם זה שקדם לו לא נבחר, אבל באופן מסורתי אנחנו תמיד מביאים את מינהל רמות כדוגמה ומופת למינהל קהילתי שמתפקד כמו שצריך עם הנהלה שאנחנו יודעים לעבוד איתה, שנים על גבי שנים.

יוסי שרעבי: אבל הם לא נבחרו מעולם.

יוסי שרעבי: גם בקריית יובל לא נבחרה הנהלה מעולם ויש שם יושב ראש שאני חושב שהוא מודל לפעיל והוא לא נבחר מעולם.

יוסי שרעבי: בבחירות לא מייצרים דווקא את הפעילים הנכונים שמייצגים את השכונה, אבל אנחנו גם יודעים שאין דרך אחרת כדי לייצר לגיטימציה.

זבולון אורלב: יכול להיות שבמכרז הייתם מוצאים מישהו יותר טוב, או בוועדת איתור.

זבולון אורלב: מה שאתה אומר כרגע שזה בנוי על מקריות, במקרה הם אנשים טובים.

יוסי שרעבי: אני לא חולק על הבחירות, זאת החלטה של ראש עיר שתהיינה בחירות, אנחנו יודעים שאין דרך לייצר לגיטימיות בלי בחירות.

יוסי שרעבי: יש עבודה קהילתית שנעשית כל הזמן, יש ועדות, יש עובדים שכונתיים, יש ועדי בתים, יש ארגונים בתוך השכונה, יש פירמידה של עבודה קהילתית בתוך השכונה שהשיא שלה זה אלה שבאים להנהלה של המינהל הקהילתי.

יוסי שרעבי: אבל אין מחלוקת על זה שתהיינה בחירות וצריך לעשות בחירות ואף אחד לא חושב אחרת כי אין דרך לייצר לגיטימציה של נציגות מול השכונה.

יוסי שרעבי: אבל צריך לזכור שבחלק מהשכונות אחוזי ההצבעה היו תשעה ועשרה ו-12-13%.

זבולון אורלב: זה לא משנה.

יוסי שרעבי: זה משנה במובן זה שצריכה להיעשות כאן עבודה רצינית.

יוסי שרעבי: נפלה החלטה לעשות את זה מיד אחרי הבחירות הבאות וגם נתקצב את זה בהתאם ונתמודד עם זה מיד בשנה הבאה.

זבולון אורלב: כמה זמן לוקח להיערך לבחירות?

יוסי שרעבי: זה תלוי בגודל של השכונה, אני חושב ששלושה חודשים זה סביר.

זבולון אורלב: למה אי אפשר לעשות את זה לפני הבחירות?

יוסי שרעבי: אני רק רוצה לומר איפה אנחנו נמצאים ברגע זה.

יוסי שרעבי: אני חושב שהגענו לאיזה שהוא סוג של הרמוניה, אמירה קצת מרחיקת לכת, אבל אני חושב שהיום ברור לגמרי מה תפקיד המינהל הקהילתי, ברור מה התפקיד של העירייה, ברור מה התפקיד של החברה.

זבולון אורלב: אם מבקר המדינה יעשה דו"ח מעקב הוא ימצא מסמך?

יוסי שרעבי: יש מסמך שעדיין לא נדון אצל ראש העיר, לאחר הדיון אצל ראש העיר הוא יצא כהחלטה מסודרת של עיריית ירושלים שמגדיר מחדש את יחסי הגומלין בין העירייה לבין המינהלים הקהילתיים, מסמך שרובו ככולו מוסכם גם על המינהלים וגם על החברה למתנ"סים.

יוסי שרעבי: המסמך הזה אומר מה תפקידו של המינהל הקהילתי, יש שתי סוגיות שטרם נפתרו ונצטרך לפתור אותן.

יוסי שרעבי: סוגיית ההנהלות, האם זה 60:40 או 50:50, זה סוגיה שלא התעמקנו בה ועדיין לא פתרנו אותה.

יוסי שרעבי: אין מחלוקת למשל שיושב הראש הוא תמיד תושב, אנחנו בהחלט רואים בגוף הזה ארגון קהילתי שמייצג את התושבים.

יוסי שרעבי: היושב ראש הוא תמיד תושב ולא משנה אם יהיה 50:50 או 60:40.

יוסי שרעבי: בדינמיקה של ההנהלות אין דבר כזה הצבעות, בסופו של דבר מגיעים לאיזה שהיא רמה של קונצנזוס, זאת הדינמיקה בתוך ההנהלות, יש דיאלוג ובסופו של דבר מגיעים לאיזה שהיא הסכמה.

זבולון אורלב: מה התקציב של סך כל המינהלים?

יוסי שרעבי: אנחנו מעבירים למינהלים הקהילתיים כולל החברה הירושלמית סכום של כ-32 מליון שקלים.

יוסי שרעבי: מחזור הפעילות שלהם הוא כ-150.

זבולון אורלב: אני מבין שהסטטוס המשפטי של המינהלים זה או עמותה או חברה שלא למטרת רווח.

יוסי שרעבי: נכון, יש כאלה ויש כאלה.

זבולון אורלב: עמותה קמה על ידי כך שבאו שבעה תושבים ונרשמו ברשם העמותות ואמרו שהשם שלהם זה מינהל קהילתי גבעת מרדכי.

זבולון אורלב: באים לעירייה ואומרים אנחנו המינהל הקהילתי.

זבולון אורלב: מחר יבואו שבעה תושבים אחרים ויגידו אנחנו הקמנו עמותה ואנחנו המינהל הקהילתי ואחרי זה יבואו עוד שבעה תושבים ויגידו.

זבולון אורלב: ברגע שאתה קובע שהסטטוס המשפטי הוא עמותה אין שייכות לבחירות אלא אם כן התקנון של העמותה, לא התקנון שלך, הוא שבראש העמותה יכולים לעמוד אנשים שנבחרו בבחירות.

זבולון אורלב: יש מינהל קהילתי ויש עמותה.

זבולון אורלב: המינהל הקהילתי זה שם, את הכסף אתה מעביר לעמותה, העמותה היא עמותה לכל דבר וענין, או חברה שלא למטרת רווח.

יוסי שרעבי: כל העמותות של המינהלים הקהילתיים הן עמותות שהיו בעבר מתנ"סים, אתה לא יכול להקים סתם עמותה שהיא לא חלק מהרשת של החברה למתנ"סים.

יוסי שרעבי: המינהל הקהילתי צמח על בסיס המתנ"ס.

יוסי שרעבי: המתנ"סים הם חלק מהחברה הארצית למתנ"סים, יש תקנים של מנהלי מתנ"סים, יש בירושלים היום 29 מנהלים, 21 זה בתקנים של החברה הארצית למתנ"סים, מנהלי מתנ"סים.

יוסי שרעבי: התקנון של העמותה הוא תקנון שצריך לאשר אותו במסגרת הסיכום, התקנון הזה מדבר על תהליך בחירות, אין דבר כזה שלא תהיינה בחירות, הבחירות זה חלק מהמבחן.

יוסי שרעבי: הוא מגדיר בדיוק את המקום של העירייה, את המקום של התושבים, הוא מגדיר את המקום של החברה למתנ"סים.

זבולון אורלב: אם העמותה אומרת שהיא לא רוצה לעשות בחירות.

יוסי שרעבי: לי כעירייה כמה תנאים את מי אני מתקצב ומול מי אני עובד.

יוסי שרעבי: אני עובד עם מישהו שמוכר על ידי החברה הארצית למתנ"סים שהוא חלק מהרשת של החברה, כי זה השותפות שלי עם החברה.

יוסי שרעבי: גוף שנבחר באיזה שהוא הליך של בחירות ועל סמך זה אנחנו מאפשרים לו לנהל דיאלוג.

אריה אלדד: אתה אומר שיש גופים טובים שלא נבחרו בבחירות.

אריה אלדד: ואתם מכירים בהם ומעבירים להם כספים.

יוסי שרעבי: לא.

יוסי שרעבי: אני לא מעביר לאף גורם בשכונה כסף, אלא רק למינהל הקהילתי.

זבולון אורלב: אתה לא מעביר למינהל הקהילתי, אתה מעביר לעמותה.

יוסי שרעבי: לעמותה שנקראת המינהל הקהילתי.

אריה אלדד: עמותה שלא היו בה בחירות ואתה אומר שהיא מצויינת והאנשים ראויים ואני מקבל את מה שאתה אומר אבל תלך עמותה חדשה לבג"צ ותשאלה, מה הקריטריונים, למה בחרת דווקא בהם ולא בנו.

יוסי שרעבי: העמותות האלה כולן הן עמותות שהן חלק מהרשת של החברה הארצית למתנ"סים.

יוסי שרעבי: יש גם מסורת, הרי אנחנו לא מתחילים מחדש, יש מינהלים שפועלים מזה שנים, מי שרוצה להשפיע שיצטרף לפעילות של המינהל הקהילתי ושינסה להשפיע מבפנים.

יוסי שרעבי: וכאן חוזרים לנושא הבחירות.

זבולון אורלב: זה לא רק נושא הבחירות, זה גם הענין של ההתאגדות המשפטית, אני מעלה בעיה שצריך לתת עליה את הדעת.

זבולון אורלב: אם זאת עמותה שהחברים בה זה ראש העירייה, מנכ"ל העירייה ומנכ"ל החברה והם הרוב אז זה ענין אחד.

יוסי שרעבי: זה החברה הירושלמית.

זבולון אורלב: מתנ"ס מקומי שרוצה להיות ברשת החברה הארצית שולטת בו באמצעות השליטה בעמותה, אם היא לא שולטת בעמותה, השליטה היא דרך השליטה בנכס אבל למינהל הקהילתי אין נכסים, לעמותה הזאת אין נכסים, מחר בבוקר יכולות לקום עשרים עמותות כאלה ולשאול מה היתרון שלו עלי.

זבולון אורלב: לא היו בחירות 15 שנה, הם לא נברו, תבוא עמותה ותתלה מודעה, אנחנו עושים בחירות בשכונה, אנחנו מתארגנים.

זבולון אורלב: עושים בחירות ומי שיבחר ירשם כמייסד העמותה ואז הם יבואו אליך ויגידו שהם מייצגים את התושבים, תעביר אלינו את הכסף, מה תעשה?

יוסי שרעבי: נכון, לכן אני אומר שבחירות זה לא משהו שאפשר לדלג עליו, אנחנו נאלץ לעשות את הבחירות, אנחנו רוצים לעשות את הבחירות.

יוסי שרעבי: חלק מהרצון שלנו לתת שירותים באמצעות המינהלים הקהילתיים זה גם לתת שירותים לאותן שכונות שיש להם ייחודיות מסויימת ועם פרופיל מסויים וגם כאן יש רגישות ומורכבות ואנחנו מנסים להגיע להידברות והבנות כדי לפרוס באופן נבון את המינהלים הקהילתיים.

זבולון אורלב: אתה בוודאי רומז למשהו שאני לא מצליח להבין.

זבולון אורלב: אתה מדבר על הערבים, אתה מדבר על החרדים.

יוסי שרעבי: לא, אני מדבר למשל על איזור כמו גבעת מרדכי.

יוסי שרעבי: גבעת מרדכי זה מקום ששמנו שם שלוחה, אנחנו מפתחים שם שירותים, יש שם ציבור עם צרכים מאוד ייחודיים, יש שם גם ציבורים אחרים ואנחנו צריכים לתת שירותים לכלל הציבורים.

זבולון אורלב: אין שם שום ציבור עם צרכים ייחודיים ששונה מקרית משה ושונה מבית וגן.

יוסי שרעבי: מקרית משה ובית וגן זה לא שונה אבל זה שונה קצת מבית הכרם ושונה קצת מרמות וממקומות אחרים ואנחנו צריכים להתאים את השירותים לשכונה הזאת.

יוסי שרעבי: למשל בבוכרים, אנחנו הולכים לבחור מנהל לבוכרים.

יוסי שרעבי: באנו עם שלושה מועמדים שכולם עמדו במבחנים ובתנאי הסף להיות מנהלי מתנ"סים, כולם ראויים וכולם מתאימים.

יוסי שרעבי: יש תנאי קבלה, אתה לא יכול להיות מנהל מתנ"ס אם לא עברת את המבחנים של החברה למתנ"סים ואת כל תהליכי המיון.

יוסי שרעבי: ברגע שנמצאת ראוי וקבילת מכתב שמודיע שנמצאת מתאים להיות מנהל מתנ"ס אתה מגיע להנהלה וההנהלה בוחרת מבין המועמדים הראויים את המועמד הנבחר.

יוסי שרעבי: זה סוברניות של ההנהלה לבחור מי המנהל שלה.

יוסי שרעבי: היו שם שלושה מועמדים, שלושתם עומדים בתנאי הסף, אחד דתי לאומי ושניים חרדיים.

יוסי שרעבי: הדתי לאומי, לדעת אנשי המקצוע, הוא המנהל הכי מתאים מבחינת הכישורים שלו.

יוסי שרעבי: ואז השכונה אמרה שהם רוצים מנהל חרדי.

יוסי שרעבי: זאת דרישה לגיטימית ואנחנו חושבים שבמקרה הזה צריך ללכת עם ההנהלה, זאת העמדה של התושבים, הם רוצים תושב שמבין את הקודים התרבותיים שלהם והצרכים שלהם ואני חושב שבמקרה הזה צריך ללכת איתם.

יוסי שרעבי: זו שכונה שכולה חרדית עם מאפיינים מאוד מסויימים.

זבולון אורלב: אם כל המועמדים עונים על הקריטריונים וכל אחד מהם יכול להיות מנהל מתנ"ס אני מסכים להחלטה הזאת.

יוסי שרעבי: יש מקומות שהזהות של השכונה עדיין מטושטשת.

יוסי שרעבי: למשל רמות.

יוסי שרעבי: ברמות יש היום כ-60% אוכלוסיה חרדית.

יוסי שרעבי: יש שם מגמה מסויימת והמגמה היא ברורה.

יוסי שרעבי: יש שם מינהל קהילתי מדהים, נותן שירותים מדהימים, אנחנו במקביל מפתחים שם מינהל קהילתי חרדי.

יוסי שרעבי: יש שם מרכז שירותים, יש שם תוכנית לבנות קריית חינוך חרדית.

יוסי שרעבי: אם הולכים לעשות היום בחירות ברמות יש שם מחלוקת, לעשות שני מינהלי, מינהל אחד, אם יהיה מינהל אחד אז מי יזכה, מה יקרה עם הציבור הדתי לאומי שם, מה יקרה עם הציבור החילוני שם, איך נותנים מענה לשונות שם, יש כאן מורכבות מסויימת לכן כשאנחנו נותנים מענה אנחנו משתדלים לקחת בחשבון את כל המורכבות הזאת.

יוסי שרעבי: צריך להבין שהאיזונים כאן זה לא לקבל סתם החלטה לעשות בחירות ולא לוקח בחשבון את כל המורכבות של העיר הזאת, זאת עיר מורכבת, נפיצה ואנחנו רוצים לתת כאן שירותים קהילתיים.

יוסי שרעבי: אנחנו ממש לא רוצים שהמינהלים הקהילתיים יהיו חלק מהפוליטיקה העירונית, ממש לא רוצים.

יוסי שרעבי: אנחנו רוצים שהפעילים יהיו פעילים למען הקהילה ואם מישהו יחליט אחרי זה ללכת לעסוק בפוליטיקה זה בסדר, אבל אנחנו לא רוצים שהם יהיו חלק מהפוליטיקה העירונית.

יוסי שרעבי: אנחנו לא רוצים שהמינהל יהיה חלק מהפוליטיקה העירונית, הוא יהיה עסוק בפוליטיקה השכונתית בצרכים של השכונה ובצרכים הקהילתיים.

יוסי שרעבי: יש כאן כל מיני רגישויות שאנחנו מנסים לתת להם מענה ולשמר את הדבר היפה הזה כמשהו קהילתי ולא יותר מזה.

שלומית רובין: אנחנו שמענו כאן שהמדיניות של העירייה היא לראות במינהלים הקהילתיים גורם חזק, לשתף אותו ושיהיו יחסי שיתוף פעולה עם המינהלים הקהילתיים.

שלומית רובין: זה בוודאי המצב הרצוי, אבל לצערי מתוך הישיבה שלי בוועדות הסטטוטוריות שמחליטות על העברת התקציבים, בין אם זה דרך ועדת תמיכות או ועדת הכספים בדרך של קניית שירות מהמינהלים הקהילתיים, מה שמאוד בולט זה השיקולים הפוליטיים שעומדים בגב הדברים.

שלומית רובין: יכול להיות מקרה, וזה בהחלט דברים שהיו, שתושבי שכונה מסויימת יחד עם המינהל הקהילתי באים לישיבת המועצה ומוחים על משהו, זאת זכותם, זאת הדמוקרטיה ובשביל זה ישיבות המועצה פתוחות לציבור.

שלומית רובין: וכעבור שבוע או שבועיים יש בקשה של אותו מינהל קהילתי לקבל תמיכה לקניית שירות, ידחו אותם, זה תסריט ידוע מראש.

שלומית רובין: אני לא אומרת שהם לא יקבלו בכלל, יגידו להם לבוא לישיבה הבאה כי עכשיו מורידים את זה מסדר היום.

זבולון אורלב: אז שבבחירות הבאות לא יצביעו לראש העיר.

זבולון אורלב: התוצאות הפוליטיות של הבחירות לעירייה משפיעות בין היתר גם על העדיפויות בתקציב ועל שיטת התקצוב ועל אם כן יהיו מינהלים, זה חלק מהמשחק הדמוקרטי.

זבולון אורלב: אם תושבי העיר חושבים, שיביעו את זה באמצעות ההצבעה.

שלומית רובין: ככל שהדברים לא מעוגנים בצורה מסודרת, הרי גם יוסי וגם צביקה באים לפעמים לוועדות האלה ואומרים אם לא תעבירו לנו כסף לא נוכל לשלם משכורות לאנשים שמועסקים אצלנו, הדברים צריכים להיות מעוגנים באיזה שהוא הסכם מחייב.

זבולון אורלב: אין הסכם?

שלומית רובין: כרגע אין.

יוסי שרעבי: יש הסכם מסגרת כללית שהוא ההסכם בין החברה הארצית,

זבולון אורלב: אומרת מבקרת העירייה שההסכם צריך להסדיר את הדברים הפורמליים הבסיסיים של תשלומי שכר וכו'.

יוסי שרעבי: יש הסכם ביני כאגף לבין כל מינהל קהילתי, פעם בשנה הסכם להעברת כספים ואנחנו חתומים עליו, אני לא מעביר כסף בלי הסכם.

יוסי שרעבי: יש לי חוזה עם כל מינהל קהילתי.

יוסי שרעבי: אין הסכם מסגרת עם החברה, אין הסכם.

שלומית רובין: הסכם המסגרת נערך לפני 15 שנים, שזה אותו הסכם מסגרת שבדו"ח מוזכרת הוועדה שרצתה לבחון מחדש אם הוא מתאים למצב היום, זה מה שיש.

שלומית רובין: אין הסכם שאושר על ידי מועצת העירייה מול החברה הירושלמית שמסדיר את הדברים הבסיסיים.

זבולון אורלב: מתי יהיה הסכם כזה?

יוסי שרעבי: ההסכם היה אמור להיחתם מחדש אבל המנכ"ל הקודם החליט להקפיא אותו כחלק מהרצון שלו לעשות את הרפורמה.

יוסי שרעבי: המנכ"ל החדש הכניס רוח חדשה ואני מניח שזה יובא לראש העיר ואני מניח שיהיה הסכם חדש, כי הדברים הרבה יותר ברורים היום.

זבולון אורלב: צריך שתהיה הבנה לכולנו שהמצב שאין הסכם חדש הוא מצב לא תקין.

זבולון אורלב: זה מצב לא תקין כל ליקוי צריך לתקן אותו.

צבי צ'רניחובסקי: בהחלט מגיעות מחמאות לעיריית ירושלים, וציינו החברים, על זה שהם הלכו על המודל הייחודי הזה לפני 15 שנה והמערכת המשיכה לעבוד עם המודל.

צבי צ'רניחובסקי: בחירות חייבות להיות.

צבי צ'רניחובסקי: אפשר לעשות אותן מהיום בעוד חודשיים.

צבי צ'רניחובסקי: אז אולי לא גורף על כל המערכת, לפחות על חבורה שנגדיר, שלא עשו עד היום בחירות.

צבי צ'רניחובסקי: לזה יש שני תנאים בסיסיים שאנחנו חייבים להבין אותם ואני כמנכ"ל יכול לפעול בהתרסה.

צבי צ'רניחובסקי: זאב לנדנר או בקעה, הוא בגדול יכול לומר אני יוצא לבחירות, אגייס כסף מקרן ירושלים ואעשה בחירות.

צבי צ'רניחובסקי: זה לא תקין, לא נכון מכל בחינה.

צבי צ'רניחובסקי: אנחנו כן רוצים את הלגיטימציה העירונית, אנחנו חלק מהמרקם העירוני, הם נושמים אותנו ואנחנו נושמים אותם, אבל חייבים, כדי שנוכל לעשות בחירות אני צריך שיגידו לי צא לדרך, היתה פעם ועדת ה-11, היינו שמים נייר עבודה, היינו מקבלים את הלגיטימציה העירונית ויוצאים לדרך.

זבולון אורלב: למה ראשי העיר לדורותיהם, אלה שני ראשי ערים, אולמרט ולופוליאנסקי, למה הם לא עושים את הבחירות, אני לא יודע אם זה ראש העיר אישית, אני לא מאמין שהוא אישית מעורב בזה.

יאיר מעיין: להיפך, הוא נתן הנחייה ואישור ואפילו זה נכנס לתקציב השנה.

זבולון אורלב: למה הנהלת העירייה, במובן הרחב של המילה, בולמת בחירות.

זבולון אורלב: מה העכבות?

צבי צ'רניחובסקי: זה פוליטיקה פשוטה.

זבולון אורלב: פוליטיקה זה דבר לגיטימי, שיקול פוליטי במקום שזה מותר זה חלק מהמשחק הדמוקרטי.

צבי צ'רניחובסקי: רמות אלון היתה קבוצה, המערכת הפוליטית אמרה שכל עוד רמות אלון לא פותרים את הבעיה, תוקעים את המהלך, מי ששולט במועצת העיר, מי שמנהל את המערכת הוא זה.

צבי צ'רניחובסקי: אני בטוח שתסכים איתי שלא נכון שאני אלך לקרן ירושלים או לכל גורם אחר,

זבולון אורלב: מה זה מועצת העיר, אם יהיו בחירות למינהל קהילתי ברמות כן או לא זה תלוי במועצת העיר, מועצת העיר צריכה להחליט על זה?

צבי צ'רניחובסקי: תקציב.

זבולון אורלב: מפלגה שיש לה ענין שלא יהיו בחירות והיא בקואליציה אומרת לראש העיר אתה לא עושה בחירות, אני לא מאשרת.

צבי צ'רניחובסקי: אני אומר לך עובדות.

שלומית רובין: על רמות אלון, לפני 12-13 שנה עתרו תושבי השכונה נגד העירייה וביקשו לחייב את העירייה לקיים בחירות.

שלומית רובין: אני אז הופעתי בשם העירייה בבג"צ והעירייה התחייבה בבית המשפט העליון שתוך חצי שנה יהיו בחירות.

שלומית רובין: הם לא התקיימו עד היום.

זבולון אורלב: ולמה התושבים לא חזרו לבג"צ?

שלומית רובין: את זה אני לא יודעת.

יאיר מעיין: זה לא חוכמה לעשות את המהלכים האלה בכוח.

יאיר מעיין: הסביר פה יוסי, אם תעשו היום בחירות ברמות החרדים יעמדו בראש המינהל הקהילתי, זה טוב לשכונה או לא טוב לשכונה.

יאיר מעיין: יש דברים שלא צריך לחדד אותם כשלא הגיע הזמן לחדד.

יאיר מעיין: כרגע מתקיימים שני מרכזי חיים בשכונה, אחד לחרדים ואחד למגזר החילוני והציבור הדתי לאומי.

יאיר מעיין: שכונת רמות שמתחרדת, אם גם המינהל הקהילתי יהיה חרדי אז אולי כולם יעזבו אותה.

יאיר מעיין: זה טוב, אני לא יודע אם זה טוב.

יאיר מעיין: לכן יש לנו 20 מינהלים קהילתיים, נתחיל לעשות את הבחירות איפה שאין לנו בעיות ואת הבעייתיים נשאיר לסוף.

יאיר מעיין: צריך להפעיל שיקול דעת.

זבולון אורלב: לפי השיקול שלך, אני לא אומר כרגע אם אני בעדו או נגדו, אני רק מנתח את זה, לפי השיקול שלך העירייה צריכה להגיד באומץ שהמינהלים הקהילתיים הם חלק מכלי המדיניות שלנו לווסת את הדמוגרפיה בעיריית ירושלים, ולכן אנחנו לא רואים באופן לא נכון שבמינהלים מי שיכהן יהיו אנשים שנבחרו בהליך דמוקרטי, אנחנו נאתר אנשים על פי דרך מסויימת שאנחנו נבחר, נציע למתנדבים ואם יהיו יותר מדי מתנדבים אנחנו נקבע מי הם, אני לא אומר שזה לא לגיטימי, אבל אי אפשר להגיד שמינהל מייצג את התושבים, אז אגב הוא לא יוכל לייצג את התושבים, אם זה ייצוג תושבים אז זה ייצוג תושבים, ייצוג זה רק בחירות.

זבולון אורלב: אם זה לצורך מתן שירותים אני לא יודע אם צריכות להיות בחירות, אני לא בטוח שלצורך מתן שירותים צריך בחירות.

צבי צ'רניחובסקי: צודק מנכ"ל העירייה שאפשר לעשות בחירות בעשרים מינהלים ואת ארבעת המינהלים הבעייתיים להשאיר לסוף.

צבי צ'רניחובסקי: וזה זורק אותנו לשאלת התיחום שיש פה הרבה מתפיסת העולם והאידיאולוגיה.

צבי צ'רניחובסקי: אפשר היום ב-20-24 מינהלים קהילתיים לעשות בחירות.

צבי צ'רניחובסקי: רמות זורקת אותנו, ולא רמות, גבעת שאול, קרית משה, רמות אשכול, סנהדריה, יש לנו שאלה שלא הוכרעה למרות שהוגשו כל מיני תוכניות, והיא לא הוכרעה לא רק בזמנו של ראש העיר הנוכחי, לא הוכרעה בזמנו של טדי קולק ולא הוכרעה בזמנו של אהוד אולמרט, שאלת התיחום למינהלים הקהילתיים כשיש ויכוח.

צבי צ'רניחובסקי: אני מאלה שאומרים, ויש ספרות של אנשי מקצוע שמגבים את התפיסה הזאת, שאומרים שכל קהילה תחייה את חייה על פי הקודים שלה ועל פי הערכים שלה בשכנות ליד הקהילה השניה.

צבי צ'רניחובסקי: ברמות אלון לא קל היה לראש העיר, הוא איפשר לנו בתאום עם זאב לנדנר ואנשיו, ללכת על מהלך שאנחנו קוראים לו מינהל קהילתי בהקמה, חרדי, לצד המינהל הפלורליסטי שמייצג דתיים לאומיים וחילוניים.

צבי צ'רניחובסקי: יש כמה איזורים בעיר שהם בעייתיים וזה לגיטימי ואפשר להעביר אותם לסוף התור עד שיפתרו הבעיות.

צבי צ'רניחובסקי: אפשר לעשות בחירות ב-20-23 מינהלים קהילתיים, היום בעוד חודשיים.

צבי צ'רניחובסקי: אני בעד והעליתי את זה בפני ראש העיר ובפני מנכ"ל העירייה.

צבי צ'רניחובסקי: עלתה אפשרות לרכז את הבחירות ביום אחד בכל העיר ואז נשארה השאלה לגבי העיתוי, אם זה יהיה צמוד לבחירות המוניציפאליות שבפני עצמו זה נשמע מאוד מרתק ומאתגר, אבל צריך לשקול את זה כי יש כאן שאלות.

צבי צ'רניחובסקי: לצד האמירה שאומרת כל הכבוד לעיריית ירושלים, לעצם הענין ראשי העיר לדורותיהם, אסור שזה ימשיך להיות גחמה של איש ציבור כזה או אחר ולא משנה אם הוא חבר מועצה או ראש עיר.

צבי צ'רניחובסקי: יש הצעה כתובה, חוק המינהלים הקהילתיים, מכון פלורוס היימר ומכון ירושלים עשו עבודה ויש טיוטה.

זבולון אורלב: יש לך את העבודה תחת ידך?

צבי צ'רניחובסקי: כן.

זבולון אורלב: אז תואיל לשלוח לי אותה.

צבי צ'רניחובסקי: יכול להיות שצריך אנשים נאורים ושלטון נאור, יש קונפליקט מובנה חד משמעי שהוא היה לגיטימי עד לחצי השנה האחרונה.

צבי צ'רניחובסקי: כשמעבירים לידי פרוייקט, את כביש מס' 9, שזה אינטרס חותך עיר ולתושבי רמות זה מפריע, לגיטימי שהם ינהלו מאבק, היה שיתוף פעולה, העירייה העמידה מומחה לאקוסטיקה, אבל צריך להכיר בכך שיש קונפליקט מובנה ולתת לו לגיטימציה ולא להתנצל.

צבי צ'רניחובסקי: אם בא מתכנן שכונתי ואומר את דעתו בניגוד לזה ששם את הכסף כדי לפרנס אותו, זה לגיטימי ובתנאי שהוא ביצע תהליך של דיאלוג, ובתנאי שהוא דיבר וניסה לתווך ולגשר בין עמדות שונות ויש לנו מקרים כאלה שזה נעשה יוצא מן הכלל, אבל המסר הוא להכיר בקונפליקט המובנה הזה בין שכונה שרואה נקודתית לבין עיר שרואה את כל העיר וזה לגיטימי.

צבי צ'רניחובסקי: בסופו של דבר מועצת העיר היא זאת שקובעת והיא זאת שמחליטה, היא הריבון.

זבולון אורלב: למה השונות הגדולה שמצביע הדו"ח בשירותים שנותנים מינהלים שונים?

זבולון אורלב: למה אין סל שירותים ברור, ידוע, על השולחן, יש מינהל קהילתי, הוא יודע מה חובותיו, מה זכויותיו.

צבי צ'רניחובסקי: יש לנו כרגע טיוטה.

צבי צ'רניחובסקי: התברר ועשינו עבודה עם עליות וירידות, לפני 5-6 שנים ניסינו להריץ סל עם מומחים מהאוניברסיטה העברית, בית ספר לעבודה סוציאלית, התברר שאין דבר כזה, חבילה שלמה, יש סל תרבות, יש סל כזה ואחר.

צבי צ'רניחובסקי: ראשי העיר הקודמים לא הסכימו לסל שהוא מוגדר וכתוב כי הוא יוצר ציפיות ועלול ליצור פערים בין מה שאתה מסוגל לבין מה שאתה חייב לתת על פי הסל.

צבי צ'רניחובסקי: יש לנו לגיטימציה בהחלטת דירקטוריון שלי, יש לי כרגע טיוטה, סקירה של הספרות הבינלאומית ונסיון בינלאומי מה קיים בעולם בקטע הזה וברגע שנהיה בשלים נגיע ללשכת מנכ"ל העירייה ואחריו אל ראש העיר.

צבי צ'רניחובסקי: עובדים על זה אבל אין היום דבר כזה וכנראה שירושלים תהיה חלוצה גם בזה.

צבי צ'רניחובסקי: דו"ח מבקר המדינה לפני שנתיים שלוש הוציא דו"ח שעשה הבחנה בין עמותות פרטיות לבין חברות עירוניות.

צבי צ'רניחובסקי: בין השניים האלה הוא הכניס חבילה שהוא הגדיר אותה חברות מעין עירוניות, המבנה המשפטי לא עונה להגדרות החוק אבל הם נהנים מכל ההטבות שחברה עירונית נהנית.

צבי צ'רניחובסקי: הדו"ח היה כללי, הוא לא התכוון לחברת המתנ"סים על המרכיבים השונים שלה, המינהלים הקהילתיים והמתנ"סים.

צבי צ'רניחובסקי: אנחנו בדיאלוג, נכון לרגע זה לא מוצלח, עם משרד הפנים, אחרי שעשינו עבודה, הצענו שהשר רשאי בתוספת למה שנקרא תקנות מכרזים לפקודת העיריות להבדיל את כל המערכת המתנ"סית חותך ישראל, אל מול העמותות.

צבי צ'רניחובסקי: כרגע יש איזה שהוא נסיון להעביר, לא הצלחנו מול השר למרות שיש לנו תמיכה של אנשי המקצוע.

אריה אלדד: ישבנו לדיון בעיקר לנושא הבחירות, למרות שזה לא הנושא העיקרי של הדו"ח.

אריה אלדד: אחת הנקודות האחרונות שעלו עכשיו היה הענין של הקצאת משאבים שונה למינהלים שונים.

אריה אלדד: מי שמקצה את המשאבים הללו הוא גוף פוליטי.

אריה אלדד: גוף שנבחר בבחירות של מתמודדים שונים, חלקם מתמודדים עצמאיים, חלקם מייצגים מפלגות פוליטיות והם מאוגדים במועצת העיר ויש להם מחוייבויות מול הציבור שלהם בשכונה כזאת או אחרת.

אריה אלדד: גם כשיש רצון, שאני יכול להבין אותו, בעולם אוטופי אני יכול להבין אותו, את הרצון לנתק בין המינהל הקהילתי לבין הפוליטיקה העירונית אבל זאת היתממות, משום שהמשוב שמאפשר למינהל הקהילתי לפעול הוא מנגנון של פוליטיקה עירונית והוא לגיטימי, אין לנו מנגנון אחר.

אריה אלדד: יכול להיות שבעולם אוטופי היה נכון להפריד לגמרי בין שתי המערכות ולהגיד שאנחנו יכולים לחיות בעולם מופרד, אבל הוא לא כזה.

אריה אלדד: ופה אני חוזר לענין הבחירות.

אריה אלדד: בסוף המאה ה-19 היתה קבוצת מקובלים שהסתבר לה שהיא יכולה להביא את המשיח.

אריה אלדד: אם הם מתכנסים ועושים פעולות מסויימות, המשיח יבוא.

אריה אלדד: אבל היה ויכוח האם הוא צריך להיות חרדי אשכנזי, ספרדי, רפורמי, ולא הביאו את המשיח.

אריה אלדד: כולם בעד בחירות, אבל אולי חרדי ינצח.

אריה אלדד: יכול להיות שאנחנו בעד בחירות, מי יכול להתנגד לרעיון של בחירות, אבל עלול חרדי לנצח ברמות ואז אנא אנו באים.

אריה אלדד: אני ער לרגישויות ואני לא מנסה להיכנס למערכת שאני לא מכיר את המיקרו שלה באיזה סיסמאות גדולות, מוכרחים לעשות עבודה עדינה, אבל אני מכיר מקרוב מפלגה שאמרה שהם בעד מפקד ופריימריס, אבל עוד מעט יש בחירות, זה היה לפני הכנסת ה-17, אז לפני בחירות אי אפשר, אחרי הבחירות נעשה את זה.

אריה אלדד: אחרי הבחירות הסבירו לי ששלושה חודשים אחרי הבחירות אף אחד לא יבוא לבחירות.

אריה אלדד: לכולם נמאס, מי יבוא למערכת בחירות שלושה חודשים אחרי בחירות.

אריה אלדד: המשיח לא יבוא, לא יבוא בטכניקה הזאת.

אריה אלדד: אני מציע לאחד את הבחירות עם יום הבחירות העירוני, עם החשש שזה יעשה פוליטיזציה, אבל אמרתי שהפוליטיזציה ממילא קיימת בתנועה סיבובית דרך המועצה, אז לשים את זה על השולחן ולהביא למעורבות.

מאיר מעיין: המועצה לא מתערבת בשום מצב בבחירות פנימיות בשכונות.

אריה אלדד: וודאי שלא, אני מדבר על הקצאת משאבים, דרך התקציבים של המינהלות, מישהו צריך לאשר את התקציב.

זבולון אורלב: העירייה לא מתערבת אבל חברי מועצת העיר מאוד מתערבים, בואו לא נהיה תמימים.

זבולון אורלב: יש משמעות גדולה מאוד מי הולך להיבחר.

זבולון אורלב: אני איש פוליטי והייתי מאוד רוצה שאנשים שתומכים בדרכי הם יבחרו לראשי שכונות כי אני חושב שיש לנו ציבור גדול לייצג שם.

אריה אלדד: עם החיסרון של המעורבות הפוליטית בבחירות הללו, נדמה לי שהרווח יותר גדול מההפסד.

אריה אלדד: אם נדחה את זה לאחרי הבחירות ואחרי הבחירות יגידו שלא יהיה ענין כי עכשיו אנחנו אחרי מערכת בחירות והציבור לא יבוא, זה יהיה טכניקה לדחות את זה.

אריה אלדד: וזה יביא את זה למצב שאף פעם לא יהיו בחירות.

זאב לנדנר: אני אתחיל בנושא הבחירות, כי אני מרגיש שחברי הכנסת מאוד רגישים אליו.

זאב לנדנר: בירושלים, ראשי העיר היו מעורבים בפרטי פרטים עם התערבות מאוד מעמיקה, מה משמעותן של בחירות.

זאב לנדנר: אני חושב שמהרגע שהם נבחרו לראשי עיר צריך לתת להם גם את הקרדיט לומר שהם מבינים את העיר קצת יותר ממי שרחוק ממנה.

זאב לנדנר: הוזכרו פה מספר שכונות ואם נחפש את המכנה המשותף ביניהן, זה הציבור החרדי מול הציבור האחר.

זאב לנדנר: לא נתקלנו באיזה שהיא בעיה בשכונות שאין בהן ציבור חרדי.

זבולון אורלב: יש מינהלים רבים שלא קשורים לציבור החרדי שלא התקיימו שם בחירות.

זאב לנדנר: אני לא מדבר על זה.

זאב לנדנר: אמרו שאפשר לצאת ל-22 מינהלים אבל ארבעה בעייתיים, המכנה המשותף של הארבעה האלה הוא הציבור החרדי.

זאב לנדנר: ראשי העיר ראו את הצורך לתת, כיוון שהחרדי הוא ציבור נבדל בשירותים שלו, הוא לא ציבור שמתחבר מבחינת השקפת העולם שלהם ודרך החיים, יש להם את הצרכים המאוד מיוחדים להם.

זאב לנדנר: ברמות יש בריכת שחיה שיש בה שעות שחייה נפרדות לנשים, לגברים ומעורב.

זאב לנדנר: והיום ישנה תסיסה בקרב רבני השכונה שהם רוצים שכאשר יש שחייה לא מעורבת יהיה איזור סטריליזציה, כל המרכז יהיה מושבת למשך חצי שעה לפני וחצי שעה אחרי, שזה לגיטימי אולי בהיבטים שלהם אבל זה לא כל כך ישים מבחינה של הפעלת מינהל.

זאב לנדנר: אנחנו לאורך כל השנים ביקשנו מראשי העיר להקים מינהלת חרדית בשכונה.

זאב לנדנר: האמונה שלנו היא שכל ציבור זכאי לקבל את הטוב ביותר עבורו, לפי השקפת עולמו.

זבולון אורלב: כלומר שהמינהל הוא לא טריטוריאלי אלא פונקציונאלי.

זאב לנדנר: נכון.

זאב לנדנר: לקח לנו 15 שנה, למרות שיש פוליטיקה מאוד חזקה, אצלנו בשכונה ארבעה סגני ראש עיר חרדים בתוך השכונה ואנחנו בכל זאת שורדים.

זאב לנדנר: והמינהל קיים.

זאב לנדנר: אחרי 15 שנה הוקם מערך של מינהל קהילתי חרדי שנותן את השירותים לציבור שלו.

זאב לנדנר: משיקולים פוליטיים כאלה ואחרים המינהל הזה לא הוקם לפני עשר שנים.

זאב לנדנר: ישנן החלטות על הקמתו, ישנם תקציבים מאושרים בעירייה להקמתו, אלא שברור לכולם שברגע שיהיו שני מינהלים וברגע שציבור אחד לא ירגיש שהציבור האחר מאיים על ביצתו ומבצרו, השכונה הזאת תוכל להישאר בציביונה כפי שהוא, שכונה מעורבת.

זאב לנדנר: בכל מהלך אחר ברור לכולם שהיא תהיה שכונה לא מעורבת ולכן זה מה שהולך.

זאב לנדנר: לכן הפתרון הנכון כמו שאנחנו רואים אותו וכמו שראשי העיר רואים אותו, שיהיו שני מרכזים שיתנו את השירותים הטובים ביותר לקהלים השונים שצורכים אותם.

זאב לנדנר: אם אנחנו לא מתעלמים מתפיסות העולם השונות ודרך החיים השונה, אי אפשר בכוח לעשות את המיזוג בין הקהלים השונים, הרעיון הוא לתת לכל אחד מהקהלים את הטוב ביותר עם נציגות שלו.

זאב לנדנר: לכן צריך לחשוב גם על איזה שיטת בחירות רוצים, אם רוצים ייצוג תושבים, אם רוצים ייצוג של עולים, אם רוצים ייצוג של אוכלוסיות שונות, אנחנו מדברים על קהילה, איך מבטיחים שלכל אחד מהקהילה יהיה איזה שהוא ייצוג באותה מינהלת.

זאב לנדנר: לגבי סל השירותים ולגבי השאלה למה יש הבחנה בין מינהלים שונים.

זאב לנדנר: היתה עבודת מטה מול מנכ"ל העירייה הקודם, שאמרה מה הצרכים שמינהל יוכל לתפקד כשפותחים את הדלת.

זאב לנדנר: מול רענן דינור היתה עבודה בברכת ראש העיר, מאוד ענפה.

זאב לנדנר: מינהל קהילתי צריך תקציב מוגדר, צריך להגיד מה הפונקציות שיש בתוך המינהל, מה השירותים שהוא צריך לתת ומה התקציב הדרוש לצורך זה.

זאב לנדנר: אם זה ינתן יהיה שיוויון בכל המינהלים ברמת השירותים הניתנים.

שלום קוולר: אני נבחרתי בבחירות בבקעה ב-2003.

שלום קוולר: המינהלים הקהילתיים אינם פוליטיים, ההתנהלות איננה פוליטית לחלוטין, אין שם נוכחות לשיח פוליטי באשר הוא.

שלום קוולר: אנחנו עוסקים בעניינים עצמם כשאנחנו רואים את טובת התושבים כולם עד האחרון שבהם ולא אם יש לו יותר ייצוג במועצת העיר או פחות ייצוג או אם הוא לבוש כך או אחרת.

שלום קוולר: אנחנו נותנים מענה לכל אחד ואחד ואני חושב שזה המקום היחיד שבו השיח הדמוקרטי קורה שם.

זבולון אורלב: אתם מכסים גם את המושבה הגרמנית?

שלום קוולר: לא.

שלום קוולר: אנחנו מראשוני התיחום ואנחנו מכסים שש שכונות כ-35 אלף תושבים.

שלום קוולר: אנחנו לא חושבים שהשיח הפוליטי צריך להיות קיים בתוך המינהל הקהילתי.

שלום קוולר: קונפליקטים קיימים בין בני אדם ואפילו לפעמים בין אדם לבין עצמו, אנחנו המקום שם פותרים את הקונפליקטים האלה בצורה הכי דמוקרטית, הכי נאורה, הכי נכונה שאפשר להעלות על הדעת.

שלום קוולר: זה בדיוק המקום לשיח עין בעין להבין את הצרכים האמיתיים של כל אחד, לדעת את המגבלות ולהתפשר ולוותר ולא רק לשחק את המשחק הפוליטי.

שלום קוולר: וחייבים לחזק את המקום הזה בכל דרך שהיא.

שלום קוולר: שיתוף הפעולה עם העירייה הוא מובן מאליו, אין לנו שום ספק בענין הזה.

שלום קוולר: אבל יש לנו בהחלט מה לומר לטובת שיתוף הפעולה הזה, לטובת הצלחתם של פרוייקטים באשר הם ואנחנו מקבלים אפילו גושפנקא משפטית למלחמות ומאבקים שמוכח באופן מקצועי לגמרי שהצדק עם התושבים ולא עם יוזמי הפרוייקט, מבורך ככל שיהיה.

שלום קוולר: דרך בית לחם, נבחר שם פתרון, פתרון שהיה מאולץ, פתרון שלא עלה בקנה אחד עם פתרונות אדריכליים תיכנוניים תחבורתיים ארוכי שנים והפתרון הזה נכפה משום שיקולים פוליטיים כלכליים כבדי משקל שאני לא אכנס אליהם והתושבים שראו עצמם נפגעים מהפתרון הזה עומדים על שלהם ומנסים למצוא אלטרנטיבות ראויות ולא נכנעים בקלות לשיקולים שהם לא ענייניים.

שלום קוולר: אז יכול להיות שצריך להשקיע עוד קצת כסף כדי לממש את הפתרון האלטרנטיבי המוצע, אבל הוא יהיה טוב יותר לכולם חוץ מאשר מעט פחות כסף בכיסו של מישהו.

שלום קוולר: לאורך השנים נבנו מבנים, מרכזי פיס ומועדונים בלי קשר לענייני תיחום או שכונות וזה הפך להיות נכס של מינהל מסויים בעוד שמינהלים אחרים חסרים את הנכסים האלה שמייצרים גם תקציבים ולכן אנחנו מוצאים את השוני הזה בין מינהלים שיש להם ומסוגלים לתקצב את עצמם ב-95% וכאלה שאפילו לא ב-3% ויכול להיות שצריך למצוא איזה שהיא דרך לשיוויון יתר.

שלום קוולר: חשוב לדעת מה מחוייבותה של העירייה לאזרח באופן חד משמעי ומוחלט כדי שמכאן אפשר יהיה לצאת גם ליוזמות מקומיות של מינהלים והנהלות שפועלים כל אחד בדרכו שלו.

שלום קוולר: המינהלים הקהילתיים מייצרים הכנסה, הם מייצרים תקציבים, מאות מתנדבים לא מקבלים שכר ועובדים שעות רבות למען השכונה ולמען אותם פרוייקטים שהעירייה מעוניינת לקדם.

אריה פוקסברומר: אני יושב ראש המינהל הקהילתי בהר נוף.

אריה פוקסברומר: היו בחירות ב-2002, השתתפו 65% מהתושבים.

אריה פוקסברומר: אני חשוב שלהכניס פוליטיזציה בכל הנושא של המינהלים זה לא היה וזה לא נכון וזה גם לא אמיתי.

אריה פוקסברומר: כל פוליטיקה חלק מהכוח שלה הוא שיש לה כוח בידיים, למינהלים כמעט אין שום תקציב שהוא לא יעודי ואין שום מישרות שהם יכולים לתת , אז מה שהם יכולים זה רק לדאוג בפועל לטובת התושב.

זבולון אורלב: זה לא מה שהבנו כאן, הבנו שלמינהל יש הרבה מאוד כוח, הוא מקבל הרבה מאוד כסף והוא מעסיק הרבה מאוד אנשים.

אריה פוקסברומר: 90 ומשהו אחוז מהתקציב שמקבלים הוא יעודי צבוע ואז אין לו שום אפשרות.

אריה פוקסברומר: התקציב הלא יעודי,

זבולון אורלב: אתה מעסיק למשל מועדון קשישים?

אריה פוקסברומר: במועדון הקשישים העובדת היא של העירייה, לא שלנו.

זבולון אורלב: איזה שירותים אתה מפעיל בהר נוף?

אריה פוקסברומר: תרבות, נותן את כל השירותים, היד הארוכה של העירייה.

זבולון אורלב: העובדים של החוגים הם עובדים שלך?

אריה פוקסברומר: הם עובדים שלנו כשהתקציב נטו,

זבולון אורלב: מי בוחר אותם?

אריה פוקסברומר: במקרה שלנו הם נבחרו על ידי העירייה, הם כוח אדם שהגיע מהעירייה והם המשיכו אצלנו.

אריה פוקסברומר: בפועל זה של העירייה.

אריה פוקסברומר: לגבי נושא הבחירות.

אריה פוקסברומר: יכול להיות שברמות היה צריך מטעמים אחרים שני מינהלים, אבל גם אם כן השירותים חייבים להיות חצי חצי או לפי אחוזי התושבים אבל לא חלק, המציאות היא שבכל התקציבים גם עכשיו כשנתנו למגזר החרדי נציגות ברמות התקציבים הם זעומים יחסית למה שיש ברמות.

זבולון אורלב: תסכים שיהיה מינהל דתי לאומי בהר נוף?

אריה פוקסברומר: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה נפלא איתם.

דוד בר צבי: אני תושב שכונת קטמון.

דוד בר צבי: אני שומע את כל האדונים, חלקם מוכרים לי, ישבתי איתם המון.

דוד בר צבי: אני גר בשכונה 15 שנה,

זבולון אורלב: אתה מדבר על קטמון ח' ט'.

דוד בר צבי: כן.

דוד בר צבי: אני גר שם 15 שנה, אין לי שם ילדים קטנים, אני גר שם לבד אבל לראות את הזוהמה ואת ההזנחה שעומד מבנה ריק שאף אחד לא מתפעל אותו,

זבולון אורלב: על איזה מבנה אתה מדבר?

דוד בר צבי: יש שם מבנה שהיה מתנ"ס ברח' בר יוחאי.

צבי צ'רניחובסקי: הסוכנות כרגע משפצת אותו בעלות של 200 אלף דולר.

דוד בר צבי: שמענו את כל הקלישאות האלה.

דוד בר צבי: עומד שם בנין ריק, הכל נמצא בבדיקה של מבקר המדינה, אני יודע שהם מטפלים חזק מאוד במה שהיה.

זבולון אורלב: הדו"ח פורסם.

דוד בר צבי: נראה לי שרוצים להנציח את המצב שקיים בקטמונים וחבל, יש שם מבנה, יש שם שטח, לי נראה שרוצים להנציח את הכל וזה חבל.

זבולון אורלב: למען הגילוי הנאות אני צריך לומר שיש לי ענין משפחתי בקטמון ח' ט', חלק ממשפחתי גר שם.

דודו גולן: אני יושב ראש ועד נבחר על ידי התושבים, לא בבחירות, כתושב שאיכפת לי מהשכונה, אשתי יושבת ראש ועדת חינוך מזה שנים בשכונה, בעבר אני הייתי בועדת תקשורת של השכונה ועשינו המון דברים יפים וכואב לי הלב לראות, בחודש אוגוסט האחרון המתנ"ס היה עדיין סגור, לא היתה פעילות, לא היה שום דבר בקיץ וזה לא עניין אף אחד.

דודו גולן: הגיעו אלינו לשכונה כ-170 משפחות אתיופיות והעירייה לא נתנה את הדעת איך נערכים לקליטה.

יאיר מעיין: מי אמר לך את זה?

דודו גולן: אנחנו רואים בשטח.

יאיר מעיין: מה זה אתה רואה, מה זה לא נערכה, מה זה לא נתנה את הדעת, אתה לא יודע מה עושים בעירייה.

דודו גולן: אני יודע, אני יודע מה קורה אצלי בשכונה.

דודו גולן: אני יצאתי בהפגנות עם התושבים.

יאיר מעיין: זאת לא דרך להידבר עם העירייה, בהפגנות.

יאיר מעיין: יש פה יושבי ראש מינהלים שבאים לעירייה פעם בחודש, פעם בשבועיים, נפגשים איתנו ולא עושים הפגנות.

דודו גולן: לא רצנו ישר להפגנות, באנו בפניות, הוצאנו מכתבים, יש מכתבים של הנהגת האתיופים, יש מציאות בשטח שאני הסתובבתי עם המשפחות וראיתי מה קורה, אתה מוזמן לשכונה לראות מה קורה ואז אולי תדבר מהצד השני של הענין.

דודו גולן: יש פה דו"ח של מבקר המדינה שמדבר על הממצאים בקטמון ח' ט', תסתכלו בסעיף 3, הוא מדבר על גרעון של 2.5 מליון שקל והייתי רוצה לשמוע ממך איך אתה הולך למחוק את החוב הזה, כדי שהמינהל הקהילתי אם וכאשר יכנס לפעול בקטמון, הוא יכנס לפעול בצורה אמיתית ולא שכל הספקים שרצים אחרי כולם כדי לסגור חובות יקחו את התקציב הנוכחי של השכונה.

דודו גולן: אלה עובדות.

דודו גולן: מדובר בשכונה שכשנתיים גוררת את עצמה בגרעונות, אין פתרון, אין תקציבים וכשרוצים לעשות פעילות יושבים וחושבים מי יהיה הרכז ומי יהיה המדריך, כשגומרים להעביר את הכסף לבעלי המקצוע לא נשאר כלום לפעילות עצמה.

דודו גולן: תבינו את המציאות שאנחנו חיים בה, זה לא מקום שאפשר לדבר בו רק על רפורמות, יש פה תושבים שצריכים לקבל שירות ובמציאות הזאת אני רוצה שנדבר בכנות, שוחחתי רבות עם שרעבי וגם עם צביקה, כולם מכירים את המציאות, תשימו את הדברים על השולחן.

דודו גולן: אם כבר מדברים על המינהל הקהילתי, מסתבר שיש חובות בשכונות רבות וגרעון בעוד שכונות וצריך לפתור את הבעיה הזאת.

דודו גולן: אני לא ידוע של מי הבעיה.

דודו גולן: אני הוצאתי מכתבים לראש העיר, כל חודש מכתב, בנושא החוב הישן של המינהל הקהילתי בקטמון ח' ט' שבגינו נסגר המינהל.

זבולון אורלב: מה ענו לכם?

דודו גולן: בשיחות בעל פה מנסים למצוא פתרון.

דודו גולן: היתה לנו פגישה עם ראש העיר שבגינה הסכמנו להכניס בחזרה את שילוב המינהל הקהילתי, הכנסנו מנהלת חדשה, לאה בלס, אבל מכאן לא התקדמנו לשום מקום כי אי אפשר להתקדם בגלל הגרעון.

זבולון אורלב: יש לך תשובה לגרעון?

צבי צ'רניחובסקי: יש בעיות ואין ספק שהחברה והעירייה יש להן מה לתקן בהתנהלות ולא צריך להרחיב.

צבי צ'רניחובסקי: יש לנו בעיות גם במישור הקהילתי, הרבה בעיות ועל יד דודו יכולתי להציב עשרה דודואים מקבוצות אחרות, לקחנו יהודי יקר, שיפמן שמו, שעשה לנו את הגישור הקהילתי, שם לנו נייר ואני אמרתי לאנשי הקטמון לפני יומיים וביום שישי הקרוב הם ישמעו שוב, גם אם מחר מנכ"ל העירייה מאשר שלושה מליון שקל התהליך, זה לא חנות מכולת, הוא צריך להעביר את זה בועדת תמיכות, ועדה ציבורית וכו'.

צבי צ'רניחובסקי: פה צריך הרבה סבלנות.

צבי צ'רניחובסקי: הם צודקים שיש בעיה, אני לא מטאטא את הבעיות.

צבי צ'רניחובסקי: היה דיון ראשון, לא מוצלח מספיק לטעמנו, יש דיון נוסף, זה יפתר.

צבי צ'רניחובסקי: דודו שיעזור לנו איך מייצרים מעשרה דודוים בצבעים שונים חבילה קהילתית סבירה.

זבולון אורלב: מה שהוא אומר זה שהמינהל הקהילתי בקטמון ח' ט' משותק למרות שנבחרה מנהלת שהתושבים מרוצים מנה, שהוא משותק בגלל בעיית הגרעון.

יאיר מעיין: לממשלת ישראל יש 10-15 עיריות בגרעונות כבדים, היא לא אמורה לכסות להם את הגרעון.

יאיר מעיין: היא עושה תהליכים עמוקים מאוד כדי לראות איך לפתור להם את הגרעון, הממשלה לא מכסה את הגרעון.

יאיר מעיין: גם עיריית ירושלים לא תיתן צ'ק פתוח למינהל קהילתי שקרס.

יאיר מעיין: היא קודם כל תחליף שם את כל ההנהלה, היא תעשה בדיקה למה הוא קרס ואז היא תעשה הסדר.

זבולון אורלב: כל זה מתי?

יאיר מעיין: יש תהליכי התדיינות, התקיים דיון ראשון, מתוכנן לשבוע הבא דיון שני, עם העירייה ועם הנהלת החברה למתנ"סים, לקבוע את התהליכים.

יאיר מעיין: אנחנו לא מחלקים צ'קים פתוחים, גם אין לנו.

יאיר מעיין: אנחנו מאמצים את שיטות משרד האוצר ומשרד הפנים איך שהוא מטפל בעיריות בגרעונות, עירייה שרוצה הסדר גרעונות אומרים לה איפה הקיצוצים, איפה תהליכי ההתייעלות, מה אתם נותנים לקיזוז הגרעונות.

זבולון אורלב: אתה 40% מהמינהל, הם לא גוף חיצוני שלך, הם לא צריכים להגיד לך, אתה צריך להגיד.

זבולון אורלב: ה-40% שלך צריכים לבוא למינהל הקהילתי ולהגיד איפה הם ואיפה הם היו כל השנים, למה הם נתנו לגרעון הזה לקרות.

זבולון אורלב: המינהל לא אשם, אתם אשמים, הרי אתה לא מצפה שה-60% של התושבים יהיו שומרי הקופה.

זבולון אורלב: אני מבין שחלק מהתפקיד של ה-40% של פקידי העירייה זה תפקידם, הכשל הזה הוא לא כשל של תושבים, הוא כשל מובהק של עובדים מקצועיים שנבחרו במכרזים על ידי העירייה ופה העירייה צריכה להסיק את המסקנות ולא התושבים.

זבולון אורלב: לבדוק מי גרם לזה ולנהל איתו חשבון למה זה קרה הדבר הזה.

יאיר מעיין: אין שם פקידי עירייה בכלל.

יוסי שרעבי: אין לעיריית ירושלים כוונה לכסות גרעונות באופן מלא.

זבולון אורלב: אנחנו לא אומרים לעירייה לכסות גרעון או לא לכסות גרעון, אנחנו כן רשאים לומר לעירה שחובת

זבולון אורלב: כם לדאוג שהמינהל הקהילתי קטמון יפעל.

זבולון אורלב: אם אתם יודעים לעשות את זה תוך כדי גרעון תעשו את זה תוך כדי גרעון.

יוסי שרעבי: אני כל הזמן אמרתי שהתפקיד שלי זה לא שהמינהל הקהילתי יפעל אלא התפקיד הוא שתושבי הקטמונים יקבלו שירות.

יוסי שרעבי: ואם מינהל קהילתי קרס אולי השאלה היא למה הוא קרס, מי נושא באחריות ואיך אנחנו מבטיחים שהמינהל הקהילתי זה ואחרים לא יקרסו פעם נוספת כי אנחנו לא רוצים לחזור לתגובת השרשרת הזאת.

יוסי שרעבי: זה חלק מהתהליך שאנחנו מנסים לבדוק עכשיו איך אנחנו לא מייצרים משברים בשגרה ואיך נותנים פתרון כדי שזה לא יחזור.

יוסי שרעבי: האם האחריות היא של העירייה ואז אולי נשים אנשים אחרים שיעשו את הבקרה, אם האחריות היא של החברה למתנ"סים, אם האחריות היא של המינהלים וכו'.

יוסי שרעבי: אי אפשר לייצר גרעון כזה ולצפות שאנחנו נכסה אותו ובעוד שנתיים נתמודד עם גרעון חדש.

יוסי שרעבי: אם כבר נוצר משבר אז בוא ניצור ממנו הזדמנות לפתור את הבעיה אחת ולתמיד ושלא יהיו משברים כאלה כל הזמן.

יוסי שרעבי: בשכונת קטמונים ניתנים מענים, יש שם עוד מרכז שהוא מרכז משותף לנו ולויצו, מרכז כגן ולדעתי הוא עושה עבודה נפלאה, הוא מתנ"ס פעיל ונותן שירותים לשכונה, זה לא שהשכונה בלי שירותים.

יוסי שרעבי: במתנ"ס פעלו שני גופים, גם המינהל הקהילתי וגם המרכז העירוני.

יוסי שרעבי: המרכז העירוני המשיך לתת שירותים והעירייה גם משקיעה בו לא מעט כספים ונעשיית שם עבודה מאוד טובה וזה הבית האמיתי של התושבים.

יוסי שרעבי: שכונת הקטמונים היא שכונה במשבר, משבר גדול וכל מה שדודו אומר הוא צודק.

יוסי שרעבי: יש שם בעיה מערכתית בהרבה מאוד היבטים.

יוסי שרעבי: לגבי האוכלוסיה האתיופית, ברגע שהבעיות הוצפו אצל ראש העיר נתנו מענה, הכנסנו אותם למבנה, פתחנו שירותים, תיקצבנו אותם, נתנו להם עכשיו איזה שהוא מקום מהטובים ביותר שיש לנו לתת בירושלים.

דודו גולן: מקלט.

יוסי שרעבי: מקלט, מה זה מקלט, זה מבנה של ארבעה חדרים, המקלט הכי טוב שיש לנו בירושלים.

יוסי שרעבי: אתה אומר מקלט כדי לבזות את השירות שנתנו, אבל זה מקום של ארבעה חדרים מאוד גדול.

דודו גולן: לבנות להם בית כנסת על מגרש בשכונה.

יוסי שרעבי: אתה יודע כמה עמותות רוצות בית כנסת, יש מאמצים לגייס תרומה לבית כנסת, הדברים לא קורים מהיום למחר.

יוסי שרעבי: שלא יווצר מצב שבאים עם בקשות לעירייה והעירייה אטומה ולא נותנת שירות ולא מתפקדת, גייסנו כסף, גייסנו גם את קרן ירושלים.

זבולון אורלב: זה לא הנושא, הנושא זה תיפקוד המינהל הקהילתי.

יוסי שרעבי: המינהל הקהילתי שם אכן קרס, לא נותן שם שירותים, אנחנו נותנים שם שירותים באמצעות גופים אחרים, אנחנו רוצים ללמוד מהמשבר הזה איך לא לשחזר את המשבר.

יוסי שרעבי: הכנסנו מנהלת שגם אני התחייבתי בפניה שאנחנו ניתן את כל הכלים כדי שהיא תוכל לעשות את עבודתה כמו שצריך ולשקם את השכונה הזאת וכבר עשיתי כמה צעדים אופרטיביים בענין הזה והיא מנהלת ראויה וטובה מהטובות שיש לנו בירושלים.

זבולון אורלב: זה לא זמני להחזיר את המינהל הזה לתפקוד?

יוסי שרעבי: ברגע שנכנסה מנהלת והועמד לה תקציב, הוגדר גוף משפטי שבאמצעותו היא מנהלת, והגוף המשפטי הזה יכול לתת שירותים, היא יכולה לתת שירותים, היא מתחילה לפתח שירותים, הועמדה לה מסגרת תקציבית יחסית די גדולה, היא נכנסה לתפקידה, יש סוגיה של הנהלה ציבורית אבל הגברת התחילה לעבוד.

צבי צ'רניחובסקי: ישנן שלוש צלעות, הצלע של הניהול, ואני לא בורח מאחריות, כולם שותפים לבעיה הזאת, הצלע הזאת נפתרה, החובה של הממסד לתת למנהלת את הכלים.

צבי צ'רניחובסקי: הצלע השניה זה ההתנהלות הציבורית.

צבי צ'רניחובסקי: עד סוף השבוע אני מנסה לעשות הליך גישור בין הקבוצות, העוגן שלי זה המסמך של אותו מגשר, משה שיפמן, הוא העוגן שעליו אנחנו עובדים.

צבי צ'רניחובסקי: לגבי הקטע הכספי אני מקווה שבשבוע הבא נהיה אנשי בשורות.

זבולון אורלב: אני מקווה שאתם יודעים כמוני שקטמון ח' ט' עוברת שינוי דמוגרפי מאוד חיובי באופן שזוגות צעירים שנחשבים לזוגות צעירים יותר מבוססים נכנסים לשכונה.

זבולון אורלב: זה תהליך מאוד חיובי ויש שם אינטגרציה מדהימה.

זבולון אורלב: לפעמים אני בא לאחד מבתי הכנסת בשכונה ומתפלאים כשאני אומר שהבן שלי גר פה.

זבולון אורלב: אבל לא רק הוא, יש כאן עשרות זוגות ראויים, ציבור שלכאורה פעם לא היה בא לגור שם והם באים לגור שם מתוך אידיאולוגיה והם מרגישים שהשכונה מתפרקת ומה שדודו ביטא אני חושב שהוא דבר נכון ולדעתי על רקע מה שקרה שם צריך לעשות כל דבר אפשרי לפתרון הענין הזה.

דודו גולן: בסעיפי הדו"ח מדובר על משפחת יונה, שזה היה ניגוד עניינים למינהל הקהילתי הקודם, ועד היום בית האוהלים שיושב בידיים של ויקטור יונה, אני חושב שהעירייה צריכה לקחת לרשותה את המבנה הזה.

דודו גולן: יש לנו גם ככה מצוקת מבנים ציבוריים וכל זמן שזה יהיה בידיים של ויקטור יונה אנחנו נשאר עם אותן הבעיות.

זבולון אורלב: אני פותר את העירייה כרגע מלהשיב, הדברים נשמעו ואני מניח שהעירייה תתייחס אליהם.

זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הדיון ולהודות למשרד מבקר המדינה על הדו"ח.

זבולון אורלב: כירושלמי אני חושב שאני יודע הכל ופתאום מתברר שאני לא יודע הכל.

זבולון אורלב: אני חושב שהוא דו"ח חשוב וכהרגלנו אנחנו מאמצים אותו ואנחנו ודורשים מהעירייה לעשות ולפעול למען תיקון הליקויים.

זבולון אורלב: במשרדי הממשלה יש חוק שמחייב הליך מסויים של התייחסות משרדי הממשלה לדו"ח מבחינת הקמת ועדות לתיקון, מה קורה עם דוחות בשלטון המקומי?

שלומית רובין: יש אותו סעיף בפקודת העיריות, זה באחריות מנכ"ל העירייה.

זבולון אורלב: יש ועדה בעיריית ירושלים?

שלומית רובין: יש כבר דו"ח אחד של מבקר המדינה על הנושא הזה.

זבולון אורלב: אני שאלתי אם יש ועדה בעיריית ירושלים כמתחייב מפקודת העירייה?

שלומית רובין: לא התכנסה מזה זמן רב.

זבולון אורלב: הואיל ויש מנכ"ל חדש אנחנו נכלול גם את זה בסיכום.

זבולון אורלב: אנחנו דורשים ממנכ"ל העירייה למלא אחר האמור בפקודת העירייה באשר להתייחסות לתיקון ליקויים של דוחות מבקר המדינה ולהקים את הוועדה הזאת ולטפל בתיקון הליקויים.

זבולון אורלב: אנחנו רשמנו לפנינו את הדיווחים של המנכ"ל, של מנהל האגף, של מנכ"ל החברה הירושלמית, אני מציע לקיים שני דיונים מאוד רציניים בעירייה, הסוגיה המשפטית מאוד מטרידה אותי.

זבולון אורלב: המעמד המשפטי של המינהל הקהילתי אני רואה בו בעיה קשה מאוד, אתם צריכים לקיים עליו דיון בעירייה, הואיל ואתם חלוצי הדרך במדינת ישראל בכל הסוגיה הזאת, צריך לקיים על המשמעויות של עמותה וכו', אי אפשר להשאיר את זה ככה, צריך לקיים על זה דיון רציני ולהחליט באשר למעמד ובמסגרת הזאת אם צריך לעשות את חוק המינהלים או לא חוק המינהלים, יכול להיות שכדאי שהעירייה תיקח פה יוזמה ותפנה אלינו, תפנה למשרד הפנים, תפנה לכנסת ותבקשו עזרה בהסדרת הענין המשפטי.

זבולון אורלב: צריך לקיים דיון רציני בנסיון לרבע את המעגל שמצד אחד המינהל הקהילתי הוא מגיש שירותים וככזה הוא צריך להיות א-פוליטי, ממלכתי, שיוויוני, לכל דבר וענין ומצד שני צריכות להיות בחירות.

זבולון אורלב: בחירות עם אלמנט של ייצוג האוכלוסיה.

זבולון אורלב: ולכן אני מציע גם בסוגיה הזאת לקיים דיון, בכל סוגיית הבחירות שהתברר מתוך הדו"ח שהוא לקוי, שהעירייה בפועל נוהגת באופן שונה מהכוונות ומהחזון.

זבולון אורלב: יכול להיות שצריך לשנות את החזון, יכול להיות שצריך לתת יותר את הדגש שהמינהל הוא יותר מקצועי, יותר ענייני, יותר שיוויוני ואז אולי לא צריך בכלל בחירות, יכול להיות שהאלמנט החשוב ביותר הוא האלמנט של ייצוג האוכלוסיה, שזה הדגש והשירותים המקצועיים, יש מתנ"ס וכל מיני גורמים אחרים.

זבולון אורלב: וגם על זה צריך להיות דיון מאוד רציני.

זבולון אורלב: היות ועיריית ירושלים זאת העירייה הגדולה ביותר אנחנו מצפים שהוועדה בראשותך לתיקון הליקויים תשב ואני מניח שבאיזה שהוא מועד משרד מבקר המדינה יקיים דו"ח מעקב כדי לוודא שהליקויים תונו, שהוסקו המסקנות וכדאי שהעירייה תתייחס ברצינות לדו"ח הזה.

זבולון אורלב: אני מודה לך על ההשתתפות, תודה רבה ובהצלחה לכולם.