ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 701, 2008-03-03 10:00

סטס מיסז'ניקוב: בוקר טוב.

סטס מיסז'ניקוב: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים בנושא ההשלכות הציבוריות בגין המשבר בחברת הבנייה "חפציבה".

יעקב ליצמן: אני רוצה להודיע שהבוקר שמעתי משני חברי כנסת שיהדות התורה נכנסת לקואליציה והיא מנהלת משא ומתן.

יעקב ליצמן: אני יכול להודיע לכם שלא דובים ולא יער וכי אנחנו לא מנהלים משא ומתן.

סטס מיסז'ניקוב: לנושא הראשון אנחנו מצרפים הצעה לסדר היום בנושא מדיניות כונס הנכסים לגבי דירות "חפציבה", הצעה לסדר היום של חבר הכנסת שמואל הלפרט.

סטס מיסז'ניקוב: נגענו בנושא גם בשבוע שעבר אבל כמובן נחזור לכך.

סטס מיסז'ניקוב: לשאלות האלו אנחנו רוצים לקבל תשובות.

יעקב ליצמן: היה עוד דבר שלישי.

יעקב ליצמן: משרד השיכון.

סטס מיסז'ניקוב: נכון.

סטס מיסז'ניקוב: תודה על שאתה מזכיר לי.

סטס מיסז'ניקוב: ביקשנו 35 מיליון שקלים לאותן 260 משפחות שלא נמצא להן הגוף המלווה בפרויקט, שהבנקים לא אחראים על ליווי הפרויקט, כך שהמדינה תפרוס מטריה ותיתן הגנה לאותן משפחות בסכום של 35 מיליון שקלים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מקווה שנמצא אתנו משרד השיכון.

משה פרל: מתוך קשב לרוח הדברים שהופנו אליי, אכן הלכתי בעקבות אדוני ופניתי לכל בנק בנפרד והבהרתי את הדברים.

משה פרל: אני מבקש ברשותך להסביר.

משה פרל: היות שמדובר במדיניות העסקית ולא באיזשהו הליך רגולטורי או חקיקתי, והמדיניות העסקית של כל בנק היא עניינו שלו, זאת מדיניות שיכולה להיות שונה מבנק לבנק, ולכן אני מבקש מאדוני – אחרי שאני אומר שפניתי לכל אחד בנפרד והבהרתי את הדברים – לקבל את התשובות מהבנקים ולא מהאיגוד כי האיגוד לא יכול לפעול ולהשפיע במדיניות העסקית.

סטס מיסז'ניקוב: לפני שאנחנו פונים לבנקים, אדוני הכונס ועורך-דין מולכו, האם במהלך ששת הימים האחרונים התגבש משהו או התרחש משהו שאנחנו צריכים לדעת עליו לפני שאנחנו פונים לבנקים לקבל את התשובות?

יצחק מולכו: אני חושב שהתרחשו הרבה דברים בימים האלה.

יצחק מולכו: הייתי אומר שזה בעקבות הדיון שהתקיים כאן בוועדה ואולי כמעט רק בגלל הדיון הזה כיוון שלפני הדיון הלכנו במסלול מסוים והמסלול הזה מאוד הואץ.

סטס מיסז'ניקוב: אתה אומר שעשינו את שלנו ואנחנו יכולים להתפזר.

יצחק מולכו: לא, זה לא אמרתי.

יצחק מולכו: אני מקווה שהוועדה תמשיך לעקוב אחרי הדברים כיוון שהיא מאוד מועילה ואני גם אסביר באיזה אלמנטים היא צריכה להמשיך ולהועיל.

סטס מיסז'ניקוב: מה אומר ההסדר?

יצחק מולכו: זה אותו הסדר שהסברתי בפעם הקודמת.

יצחק מולכו: ההסדר אומר שהבנק נושא על עצמו באופן עקרוני 70 אחוזים מאותם תשלומים שלא הגיעו לחשבונות הליווי והמשתכן נושא ב-30 אחוזים מהתשלומים האלה.

סטס מיסז'ניקוב: מה הבשורה שאתה מביא לנו היום?

סטס מיסז'ניקוב: שהבנקים הסכימו שהרוכשים ששילמו את כספם ישלימו 30 אחוזים?

יצחק מולכו: קודם כל, הבנקים לא הסכימו גם לזה עד לישיבה הקודמת, כך שאני חושב שיש כאן התפתחות גדולה.

יצחק מולכו: אני גם מוסיף מניסיוני, ויש לי מעט ניסיון בתחום הזה כמו שאתם יודעים, שאני לא זוכר פירוט מהסוג הזה או תהליך מהסוג הזה שהגיעו בו להסדרים דומים להסדר הזה.

יצחק מולכו: יחד עם זאת, אנחנו צריכים לזכור שצריכים לייצר איזשהו איזון.

יצחק מולכו: זה לא שהאחריות כולה נופלת על הבנקים, זה לא שהאחריות כולה נופלת על המשתכנים.

יעקב ליצמן: אולי אדוני יודיע לפרוטוקול מי נשאר.

יצחק מולכו: אולי אדוני ירשה לי לסיים את דבריי.

יצחק מולכו: בית המשפט שהוא הגוף שאמון על כל הפרטים והעובדות כאן, אישר את המתווה הזה וכינה אותו מתווה מאוזן ונכון.

יצחק מולכו: על כן אני מציע לא בזריזות ולא במהירות לסטות ממנו כי יש בו הרבה יתרונות.

יצחק מולכו: אני רוצה להסביר שני אלמנטים שעדיין לדעתי צריך לטפל בהם.

יעקב ליצמן: מי נשאר בלי הסכמה?

יצחק מולכו: מי שנשאר ברגע זה בלי הסדר זה בנק לאומי שנמצא על מסלול של הסדר והוא מקיים אתי דיונים מאוד מתקדמים.

יעקב ליצמן: כמה דירות ואיפה?

יצחק מולכו: הם בונים במושב מצליח והם בונים בירושלים, בהר חומה.

יצחק מולכו: סך הכל בכל הפרוייקטים כ-300 דירות.

שמואל הלפרט: אדוני עורך-דין מולכו, מנית כאן כ-1,200 דירות לגביהן הגעתם להסדר עם הבנקים.

שמואל הלפרט: בשעתו התפרסם שכ-4,000 דירות שחברת "חפציבה" בנתה, נשארו תקועות באמצע.

שמואל הלפרט: מה עם עוד 2,800 יחידות דיור?

יצחק מולכו: זה שהתפרסם, זה לא אומר שזה נכון.

שמואל הלפרט: אם המספר יותר קטן, אדרבה.

יצחק מולכו: אם אדוני היה קורא את הדוח שלי לבית המשפט, היה מגלה שהמספרים הם כ-1,600 משפחות שעדיין צריך לשכן אותן.

שמואל הלפרט: סך כל הדירות הבלתי גמורות הן 1,600?

יצחק מולכו: סך כל הדירות שצריך לטפל בהן – לעשות הסכם חכירה עם המינהל ועד השלמת הבנייה – הן 4,650 דירות.

יעקב ליצמן: מה עם בנק הפועלים?

יצחק מולכו: בבנק הפועלים, אם אינני טועה, יש כ-162 דירות בהר חומה ובמעלה אדומים.

יצחק מולכו: יש לנו בבנק מרכנתיל דיסקונט, אם אינני טועה, כ-50 דירות או 50 ומשהו דירות במעלה אדומים ו-8 דירות במצליח.

יעקב ליצמן: איך יכול להיות דיסקונט כן ומרכנתיל לא?

סטס מיסז'ניקוב: זה בנק אחר.

יעקב ליצמן: אני יודע שזה בנק אחר אבל זה אותו בעל הבית.

יצחק מולכו: את פרשת בנק אדנים, כפי שאדוני יודע, כבר פתרנו לפני כחודש וחצי ושם יש כ-200 דירות.

יצחק מולכו: אם כך, הייתי אומר שבגדול מרבית הבעיה, כ-80 אחוזים מהבעיה, נמצאת מאחורינו.

סטס מיסז'ניקוב: היא גם נמצאת מאחורי הרוכשים?

יצחק מולכו: עדיין צריכים לצפות שתהיה בנייה וכולי, אבל ההסדרים קיימים.

סטס מיסז'ניקוב: תכף נדון בזה.

יצחק מולכו: אני רוצה להסביר עוד דבר בקשר לזה.

יצחק מולכו: לא יכול להיות שיהיה גרייס ובתום הגרייס, כמו הלוואת בלון, פתאום כל הסכום ייפול על המשתכן.

יצחק מולכו: צריך לתת את הגרייס וצריך לפרוס באופן כזה שהתשלומים לא יגדלו.

סטס מיסז'ניקוב: אמרנו בלי ריבית.

יצחק מולכו: בלי ריבית זה הכי טוב.

יעקב ליצמן: כך אמרנו.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא מורוטוריום אלא זאת פשוט הקפאה לחצי שנה.

יצחק מולכו: הדבר השני שבעיניי הוא חשוב לא פחות זה לייצר מימון נוח לאותן קבוצות שהתשלום שהן ביצעו שלא לחשבונות הליווי, הוא מאוד גדול.

יצחק מולכו: זאת אומרת, שתי המשפחות שראינו כאן

יצחק מולכו: בישיבה הקודמת הן משפחות שהתשלומים האלה יעברו 100 או 150 אלף שקלים ועבורן זה אסון.

יצחק מולכו: הייתי מצפה מהמערכת הבנקאית, כל אלה שנתנו משכנתאות לטובת הגורמים הללו, שיגדילו את המשכנתאות, יפרסו אותן על הרבה יותר שנים, כך שהתשלום החודשי לא יגדל.

יעקב ליצמן: משרד השיכון צריך לשלם והוא ישלם לא פחות מאחרים.

יעקב ליצמן: מפריע לי למה הכונס לא דורש את זה בבית המשפט.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מבין למה אתה נכנס לתחום הזה של המשכנתאות.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא המנדט שלך.

יצחק מולכו: אני רוצה להסביר.

יצחק מולכו: תפקידי הוא לפתור את הסוגיה כולה.

יצחק מולכו: חלק מזה אלה המלצות שאני נותן ואני מציע שהואיל ואני כבר פתרתי שניים או שלושה פרוייקטים, ואני לא יודע אם האחרים סביב השולחן הזה עשו את זה, אני אומר שאפשר לשמוע מה שאני אומר ואולי זה יועיל במשהו.

יצחק מולכו: אני חושב שפריסה מסודרת של נושא המשכנתאות והגדלת המשכנתאות לטובת אלה שיש להם תשלומים גדולים, מה שאנחנו קוראים מקטע שלישי, זה הפתרון לפתור את הסוגיה האחרונה שאנחנו זקוקים לה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נתחיל את הסבב בבנקים לגבי שתי הסוגיות.

סטס מיסז'ניקוב: קודם כל אני רוצה לשמוע את נציג הדיירים.

סטס מיסז'ניקוב: אני שמח מאוד שבעקבות ישיבת ועדת הכספים – ואני לא אומר את זה בציניות – התחילו לזוז דברים לכיוון החיובי.

סטס מיסז'ניקוב: עכשיו נשמע מכם עד כמה הכיוון הוא חיובי באמת.

בועז בראל: דיברנו כאן הרבה על המתווה.

בועז בראל: מדברים על 30 אחוזים מהעלויות במקטע השלישי ועוד 2 אחוזים מעלות רכישת הדירה.

בועז בראל: עבור הרבה מאוד דיירים 30 אחוזים מעלויות המקטע השלישי, זה דבר ערטילאי.

בועז בראל: מדובר על עשרות ועל מאות אלפי שקלים עבור חלק לא מבוטל מהדיירים.

בועז בראל: לכן חובתם המוסרית וגם המשפטית של הבנקים היא לנסות למזער את עלויות המקטע השלישי בגין הדיירים.

בועז בראל: הווה אומר, במקום 70 אחוזים הכרה, שישאפו ללכת ל-100 אחוזים הכרה כי הדיירים, עם כל הכבוד, לא צריכים לשלם את מחיר מחדלי הבנקים.

ראובן ריבלין: מה קורה אם אתה נתת כסף ישר לקבלן והבנק אפילו לא יודע?

סטס מיסז'ניקוב: הוא בתוך 260 המשפחות.

ראובן ריבלין: יבוא הבנק ויאמר שאם הדיירים היו מפקידים את הכסף כבנק מלווה אצלו, לא הייתה בעיה, אבל מה שעשו זה שהעבירו אותו ישירות לקבלן.

סטס מיסז'ניקוב: דיברנו על אותם 260 מקרים, שזאת אחריות מלאה של משרד השיכון.

ראובן ריבלין: אין על זה ויכוח.

סטס מיסז'ניקוב: אלה 35 מיליון השקלים, שהבנק לא אחראי על זה כי הוא לא ידע בכלל שיש פרוייקט והוא לא ליווה אותו.

ראובן ריבלין: הוא מדבר על פתרון של שאיפה ל-100 אחוזים מימון הבנק.

סטס מיסז'ניקוב: באותם פרוייקטים שהבנק מלווה.

ניסן סלומינסקי: אם הבנק מסכים, בכבוד, לא נתנגד.

בועז בראל: שמעתי שבנק הפועלים הרים את הכפפה וכי המגמה שלו היא להכיר במאה אחוזים מעלויות המקטע השלישי.

בועז בראל: אני קורא מכאן לכל הבנקים ללכת באותה מגמה, להכיר במלוא עלויות המקטע השלישי כדי להפוך את המתווה למשהו שהדיירים יוכלו לעמוד בנטל.

סטס מיסז'ניקוב: ברשותכם, נתחיל את הסבב בבנקים.

סטס מיסז'ניקוב: את המתווה קיבלתם.

סטס מיסז'ניקוב: האם אתם מוכנים להשלים גם את ה-30 אחוזים הנותרים?

סטס מיסז'ניקוב: האם אתם מוכנים להקפיא את תשלום המשכנתאות לחצי שנה בלי ריבית?

שרית ויסטוך: בנק ירושלים.

שרית ויסטוך: חנו החלוצים בכפוף לבנק אדנים שהוא במצב אחר.

שרית ויסטוך: ביחד עם עורך-דין מולכו הגענו להסדר וקיבלנו את אישור בית המשפט.

שרית ויסטוך: אדוני שאל מה הבשורה הנוספת.

שרית ויסטוך: הבשורה הנוספת המיוחד לבנק ירושלים היא שמתוך אותם 260 שבנו בלי ליווי, ושיאשר עורך דין מולכו, 102 משפחות יכולות לקבל אצלנו פתרון.

סטס מיסז'ניקוב: אל תבלבלו אותנו בעובדות.

סטס מיסז'ניקוב: אני שאלתי שאלה פשוטה ותעני לי עליה.

סטס מיסז'ניקוב: האם אתם מוכנים לקחת אל עצמכם גם 30 אחוזים מעבר למתווה הזה שעשיתם בבית המשפט?

סטס מיסז'ניקוב: שנית, האם אתם מוכנים להקפיא את המשכנתאות לחצי שנה בלי ריבית?

שרית ויסטוך: את ה-30 אחוזים הבנק לוקח תחת כותרת אחרת.

שרית ויסטוך: הבנק לוקח אותם תחת כותרת שהוא סופג הפסדים בעזרה ל-102 משפחות לא מלוות.

שרית ויסטוך: הבנק משלם מעבר לאותם 30 אחוזים כדי לעזור לאנשים שאין להם גם מי שייתן להם את ה-70 אחוזים.

ראובן ריבלין: נאמר שאני אחד מהאנשים.

ראובן ריבלין: כל מה שאמרת הוא נפלא, אבל השאלה היא כמה אני צריך לשלם.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא הבנתי כלום.

סטס מיסז'ניקוב: אתם עוזרים למשרד השיכון?

שרית ויסטוך: לא.

סטס מיסז'ניקוב: אתם לוקחים 102 משפחות מתוך 260 שהטלנו על משרד השיכון ואתם משלימים את כל ה-100 אחוזים.

סטס מיסז'ניקוב: לא ביקשנו את זה מכם.

שרית ויסטוך: אני אסביר.

שרית ויסטוך: כבר חודשים אנחנו מדברים עם עורך-דין מולכו ועם אותם משתכנים ועם אותם משתכנים הלא מלווים שגרים בבניינים שליד הבניינים המלווים במטרה לעזור לכמה שיותר כדי ללכת בדרכו של מולכו ולעזור ציבורית במקרה הזה של "חפציבה".

שרית ויסטוך: לכן מה שאנחנו עשינו זה גם לעזור לאותם אנשים מלווים וגם לאותם אלה שהם לא מלווים.

שרית ויסטוך: לא קוראים לזה להשלים את ה-30 אחוזים לאלה שהכרנו להם ב-70 אחוזים אלא העזרה הספציפית שלנו היא לאותם אנשים שהיו מלווים, מעבר לאותם ה-70 אחוזים.

סטס מיסז'ניקוב: לא הבנתי כלום.

סטס מיסז'ניקוב: שאלתי שתי שאלות ברורות ואני מבקש תשובה ברורה.

סטס מיסז'ניקוב: אם אנחנו נתחיל עכשיו דיון עם כל הבנקים, לא נצא מכאן.

סטס מיסז'ניקוב: אני שואל לגבי דחיית המשכנתאות, הקפאת המשכנתאות לחצי שנה בפרוייקטים האלה שאתם נתתם משכנתאות.

סטס מיסז'ניקוב: שנית, באותם פרוייקטים שם אתם הייתם הבנק המלווה, האם אתם משלימים גם 30 אחוזים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש תשובות פשוטות בלי להתפלסף.

שרית ויסטוך: לגבי הקפאת המשכנתאות, אנחנו עשינו את זה ממקום אחר.

שרית ויסטוך: סיכמנו כחלק מההסכם עם אותם רוכשים שהמימון הנוסף שהם צריכים להוסיף הוא מסובסד על ידי הבנק.

שרית ויסטוך: זה חלק מההסכם והוא עולה הרבה מאוד כסף וזה פתרון לנושא של המשכנתאות.

חיים אורון: הם נתנו להם את ההטבה הכספית במסלול אחר כי הם צריכים להוסיף עוד כסף.

יעקב ליצמן: ברגע שנגיע להסכם שונה עם כל אחד, לא עשינו כלום.

סטס מיסז'ניקוב: את עושה עוול לכל הבנקים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש תשובה פשוטה.

סטס מיסז'ניקוב: אני שואל מה את עושה עם המשכנתאות.

ראובן ריבלין: מה שאומר בנק ירושלים – אני לא יודע אם זה נכון אבל זה מה שהוא אומר – שהוא מסדיר את העניין.

ראובן ריבלין: הם יקבלו את הדירות שלהם.

ראובן ריבלין: היא אומרת שהיא מסדירה טוטאלית את העניין ולכן הם צריכים לשלם את המשכנתאות.

ראובן ריבלין: הם גם ישמחו.

ראובן ריבלין: אם הם מקבלים במהלך עניינים רגיל, הם ישלמו את המשכנתא.

סטס מיסז'ניקוב: זה לגבי 102.

סטס מיסז'ניקוב: מה עם כל היתר?

חיים אורון: הבנק אומר שהוא מסבסד ל-30 שנים בחצי אחוז במקום להוריד עכשיו אפס ריבית לחצי שנה.

חיים אורון: יכול להיות שכספית הוא נותן להם יותר, למרות שאני לא יודע, אבל זה מה שהיא אומרת.

יעקב ליצמן: אנחנו עושים עוול.

חיים אורון: אין לי ניסיון כמו לעורך-דין מולכו, אבל יש לי ניסיון בכמה תחומים אחרים.

חיים אורון: מי שחושב שהוא יתפור כאן חליפת קונפקציה לכל הבנקים, לכל הדיירים אותו הדבר, הוא פשוט לא מבין על מה הוא מדבר.

חיים אורון: הוא צריך לתפור חליפה לכל היתומים – סליחה על הביטוי – כל אחד על פי המבנה העסקי שלו.

חיים אורון: הוא צריך לבדוק ש-א' לא ירוויח יותר מ-ב' ו-ג' לא יידפק כי הוא נתן ל-א'.

חיים אורון: אנחנו כאן, אם נרצה עכשיו לטפל ב-4,000 מקרים שמתוכם אני מבין שיש לפחות 10-15 קבוצות שלכל אחת יש סיטואציה שונה, זה בדיוק התפקיד שלו ואנחנו צריכים לבדוק אותו אם הוא פועל כדין כי אחרת לא נעשה את זה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מפנה שאלות.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא רוצה שוב לפתוח את הדיון ולחזור על הדיון שקיימנו ביום שלישי.

שלמה שחר: אני רוצה למקד ואומר איפה צריך לשים את האצבע כי אחרת נגיע למקומות כמו שאמר כאן חבר הכנסת אורון ואחרים.

שלמה שחר: בנק ירושלים ובנקים אחרים שכבר נמצאים על המתווה נתנו את התרומה שלהם על פי העיקרון של הצדק החלוקתי.

שלמה שחר: אני מציע שאדוני ימקד את השאלות שלו לשלושת הבנקים האלה שלא עלו על המסילה.

סטס מיסז'ניקוב: אני שואל את אותם בנקים שקיבלו את המתווה האם הם מוכנים גם להשלים 30 אחוזים מעבר ל-70 אחוזים.

סטס מיסז'ניקוב: את אומרת לי לא, וזה אומר שהתשובה היא שלילית.

שרית ויסטוך: אנחנו נתנו את ה-30 אחוזים אבל זה בשם אחר.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מבקש שמות.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש עובדות.

סטס מיסז'ניקוב: האם אתם משלימים את 30 האחוזים הנותרים מעבר למתווה?

סטס מיסז'ניקוב: לא.

שרית ויסטוך: כן.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו כמובן לא יכולים עכשיו לחשב.

יעקב ליצמן: אני רוצה לחלוק על חבריי.

יעקב ליצמן: מה שאתם אומרים, אני אומר בכיוון הפוך.

יעקב ליצמן: אני לא יכול לשבת כאן ולחשב מה יותר טוב, חצי שנה בלי ריבית או להוריד חצי אחוז.

יעקב ליצמן: צריך לזכור שחצי אחוז ממילא הורד.

יעקב ליצמן: לכן ברור שאנחנו לא יכולים להיכנס לזה.

יעקב ליצמן: היושב-ראש שאל שאלה פשוטה.

יעקב ליצמן: אנחנו כוועדה פנינו וביקשנו חצי שנה בלי ריבית.

יעקב ליצמן: אני אומר שאנחנו צריכים לומר לבנקים שזאת הבקשה שלנו.

סטס מיסז'ניקוב: אמרנו את זה.

יעקב ליצמן: אם יש לך הצעה אחרת יותר טובה, אנא בטובך, תביא את זה לדייר, ואם הדייר מסכים, אין לי בעיה.

יעקב ליצמן: אני אומר שהדיירים פנו אלינו בבקשה להציל אותם כי הם נופלים ואנחנו חייבים לבוא לקראתם.

יעקב ליצמן: זאת השאלה וזאת התשובה.

סטס מיסז'ניקוב: גברתי, את סיימת את הקטע שלך ואני אומר לך שקלקלת לכל הבנקים הנותרים.

שרית ויסטוך: הרוכשים הסכימו לזה.

סטס מיסז'ניקוב: את מדברת על המשכנתא, אבל לגבי 30 אחוזים את נתת תשובה שלילית.

סטס מיסז'ניקוב: זה מה שביקשנו.

סטס מיסז'ניקוב: אני שאלתי שאלה, חבר הכנסת ליצמן חזר על השאלה הזאת ואת אומרת לא, שאתם לא מוכנים.

שרית ויסטוך: אמרתי שעשינו את זה בשם אחר.

סטס מיסז'ניקוב: לגבי המשכנתאות – כן, לגבי החלק של 30 אחוזים – היא לא מוכנה.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שההצעה שהם הציעו לדיירים היא הרבה יותר טובה מההצעה שאנחנו הצענו.

ראובן ריבלין: במקום שבו הדיירים הגיעו להסכמה, אני מציע לא לנזוף.

ראובן ריבלין: אם הם הגיעו להסדר, אנחנו לא יכולים לבוא ולבקש מהם לשנות את ההסדר שהוא מקובל על הדיירים.

ראובן ריבלין: בסופו של דבר גם בהצעה ובדרישה שלנו כוועדה לבנק ירושלים, אנחנו מביאים לידי מצב שאם אני הייתי דייר, הייתי בוחר בדרך שהם סיכמו עם מולכו ולא הולך בדרך שאתה מציע.

שמואל הלפרט: הם הגיעו רק להסדר חלקי.

חיים אורון: בואו ניקח לדוגמה דייר שיש לו משכנתא של 200 אלף שקלים ודחו לו את הריבית לחצי שנה בהנחה שהריבית השנתית שלו היא 6 אחוזים, והיא יותר.

חיים אורון: מדובר ב-6,000 שקלים.

חיים אורון: את ה-6,000 שקלים האלה אפשר לתת ב-10 צורות שונות יותר נוחות כולל אחר כך אי תשלום ריבית בהתחלה וריבית בסוף, קרן בהתחלה וקרן בסוף.

חיים אורון: מי שרוצה כאן לשבת ולדון בזה ולצעוק לדיירים שזה כדאי לך או לא כדאי לך – עושה דבר לא נכון.

חיים אורון: השאלה היא אם הדיירים, כאשר באים ואומרים להם שזאת החבילה, יש אפשרות א', יש אפשרות ב', תבחר מה מתאים לך יותר, ואנחנו תרמנו לכך שבתוך הסיפור הזה יש סבסוד מסוים, זאת הדרך הנכונה.

יעקב ליצמן: תן לדייר לבחור בין זה לבין זה.

חיים אורון: זה בדיוק מה שהוא אומר שהוא עשה.

יעקב ליצמן: לא, הוא לא נותן את האפשרות לבחור.

יעקב ליצמן: הוא אומר שהוא עשה הסדר אחר.

חיים אורון: נתפסתם לחצי שנה כי יש הרגשה שזה על השולחן.

חיים אורון: תאמין לי שמשכנתא ל-30 שנים בחצי אחוז ריבית, יש כאן בנקאים שיכולים לחשב, זה שלוש פעמים מחצי השנה הזאת.

שמואל הלפרט: הגברת נתנה תשובה רק לגבי 102 דירות.

שמואל הלפרט: מה עם יתר הדירות?

ניסן סלומינסקי: זה התחום שלה.

ניסן סלומינסקי: יש בנקים אחרים.

ניסן סלומינסקי: זה בנק אחד, בנק ירושלים.

סטס מיסז'ניקוב: רבותיי חברי הכנסת, עשר דקות הפסקה.

סטס מיסז'ניקוב: נתכנס אצלי בחדר רק חברי הכנסת.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מחדשים את הישיבה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו ממשיכים את הישיבה באותו קטע בו הפסקנו.

סטס מיסז'ניקוב: אני עכשיו פונה לבנקים לפי הגודל ואני מבקש תשובה לשתי שאלות שהצבתי לבנק ירושלים.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מקיים דיונים, אני לא רוצה תשובות כמו כן, אבל, יש מתווים אחרים וכולי.

סטס מיסז'ניקוב: אלה השאלות שאנחנו כוועדת הכספים מציבים לבנקים המסחריים, שאלות שהצגנו למשה פרל אבל הוא גלגל אותן לבנקים המסחריים ואני מבין אותו.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש מכם תשובות פשוטות.

סטס מיסז'ניקוב: אם נבין שאתם – סליחה על הביטוי – קצת מורחים אותנו בכל מיני הסברים בנקאיים ובכל מיני הפניות ללוחות סילוקים, אנחנו נפסיק את הדיון הזה ונקבל החלטות כפי שנקבל אותן.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש שאנחנו נגיע היום להסדר יחד אתכם ואני חושב שגם בחוק "חפציבה" ראיתם שאנחנו גילינו הרבה מאוד רצון טוב להיענות להרבה מאוד דרישות וצרכים של הבנקים.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מתנה אחד בשני, אבל תזכרו גם את זה.

בועז רדי: אני אענה קודם כל על השאלה הראשונה.

בועז רדי: אנחנו חושבים וחשבנו שהמתווה של ועדת הכספים בעניין ה-30 אחוזים הוא המתווה הנכון.

בועז רדי: קרי, באותה קרן של צדק חלוקתי תישא המדינה כמו שאתם הצעתם.

בועז רדי: אני רק חושב שמן הראוי שגם המדינה תיתן כאן תשובה וזה לא מספיק שאנחנו נאמר כן.

בועז רדי: אנחנו מסכימים.

בועז רדי: אנחנו חושבים שהמתנגד העיקרי לזה היה ועדיין כונס הנכסים.

סטס מיסז'ניקוב: אתה מוכן לתת 30 אחוזים לאותם דיירים שאתה מלווה את הפרוייקט שלהם?

בועז רדי: התשובה היא כן.

סטס מיסז'ניקוב: מה לגבי המשכנתאות?

בועז רדי: אין לנו שום בעיה לעשות את אותו מעשה כפי שעשינו בשדרות, כפי שעשינו במלחמה בצפון ולדחות לחצי שנה, כולל פריסה כפי שנוח לדיירים, לסוף התקופה, לאמצע התקופה, במהלך התקופה, אבל אני לא רוצה לברוח מהשאלה.

בועז רדי: אני חושב שבקשת

בועז רדי: כם לוויתור על הריבית לטעמנו היא קצת מוגזמת.

בועז רדי: אני חושב שוב שאנחנו נותנים הרבה יותר בוויתור על ה-30 אחוזים.

סטס מיסז'ניקוב: זאת עדיין הדרישה שלנו.

בועז רדי: הדרישה לוותר על הריבית, רק על החלק של הוויתור על הריבית.

סטס מיסז'ניקוב: מה זה לוותר?

סטס מיסז'ניקוב: להקפיא גם את הקרן וגם את הריבית למשך חצי שנה.

בועז רדי: אין לי בעיה להקפיא את הכל.

ראובן ריבלין: הוא מקפיא אבל הוא לא מוותר.

ראובן ריבלין: הוא פורס את זה קדימה.

סטס מיסז'ניקוב: אתה תוסיף את החצי שנה הזאת מעבר ל-30.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא מורוטוריום אלא זאת הקפאה.

בועז רדי: לגבי ההקפאה, התשובה היא כן.

סטס מיסז'ניקוב: כולל ריבית.

בועז רדי: אנחנו מקפיאים את כל התשלומים לאותה חצי שנה.

בועז רדי: התשובה היא כן.

בועז רדי: פורסים אותם לפי איך שנוח לאותו דייר.

בועז רדי: יש כאלה שנוח להם באמצע התקופה, יש כאלה שנוח להם בסוף התקופה, יש כאלה שנוח להם לאורך התקופה.

קריאה: מה עם הריבית?

בועז רדי: נפרסת לאורך התקופה או באמצע התקופה.

סטס מיסז'ניקוב: בנק לאומי, אותה שאלה.

זאב ילניק: לגבי המשכנתאות, אני מצטרף לבועז רדי.

זאב ילניק: גם היום כבר פרסנו לאלה שביקשו.

זאב ילניק: התשובה היא כן.

סטס מיסז'ניקוב: מה לגבי ה-30 אחוזים?

זאב ילניק: בעיקרון כן, בתנאי שכל הבנקים ילכו על זה.

סטס מיסז'ניקוב: התשובה היא כן.

זאב ילניק: בתנאי שכל הבנקים ילכו על זה.

סטס מיסז'ניקוב: התשובה היא כן.

סטס מיסז'ניקוב: אי אפשר לשים תנאי לוועדת כספים.

זאב ילניק: אנחנו לא נלך אם בנקים אחרים לא ייתנו את זה.

סטס מיסז'ניקוב: בנק דיסקונט.

תמר סלמניק: כפי שאמר מר מולכו, לבנק דיסקונט אין בעיה של פרוייקטים מלווים.

סטס מיסז'ניקוב: אני שואל אותך לגבי אותם פרוייקטים שהדיירים נדרשים להשלים 30 אחוזים.

ניסן סלומינסקי: היא אומרת שאין להם פרוייקטים בליווי.

סטס מיסז'ניקוב: בנק דיסקונט למשכנתאות.

זאב דקל: בנק דיסקונט למשכנתאות מסכים להקפאה למשך שישה חודשים לכל רוכש שמלווה על ידינו.

סטס מיסז'ניקוב: כולל ריבית.

זאב דקל: כן.

סטס מיסז'ניקוב: אין לכם שם בעיה עם 30 אחוזים כי אתם לא בנק מלווה.

זאב דקל: אנחנו כן מלווים.

זאב דקל: הגענו להסכם עם עורך-דין מולכו ובמסגרת ההסכם נתנו הטבות מעבר ל-30 אחוזים כמו פיצוי לשכר דירה, כמו קרן סוציאלית, כמו אחריות לחלק מתקופת הבדק.

זאב דקל: אנחנו מרגישים שהגענו לסוג של הסדר מוצדק.

סטס מיסז'ניקוב: בנק מרכנתיל.

אמיר אהרוני: עניין המשכנתאות הוא לא רלוונטי לבנק מרכנתיל.

אמיר אהרוני: אין אצלנו משכנתאות של דיירים רגילים אלא יש רק משכנתא אחת שניתנה לרוכש בפרוייקט אחד.

אמיר אהרוני: לעניין ה-30 אחוזים, בנק מרכנתיל לא יהיה מוכן לממן 100 אחוזים מכספי המקטע השלישי.

סטס מיסז'ניקוב: בנק המזרחי-טפחות.

ישראל מאור: לגבי נושא המשכנתאות, בנק המזרחי-טפחות מסכים למה שנאמר כאן על ידי בנק הפועלים.

סטס מיסז'ניקוב: לא מה שאמר בנק הפועלים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש לא להתפלסף.

ישראל מאור: אנחנו דוחים את הקרן ואת הריבית למי שרוצה ואיך שירצה לתום תקופת ההחזר על מנת שהתשלומים לא יהיו גדולים, כמו שאמר כאן מר מולכו.

סטס מיסז'ניקוב: זאת אומרת, אתם מקפיאים את התשלומים.

ישראל מאור: כן.

סטס מיסז'ניקוב: אתם מקפיאים לחצי שנה כולל ריבית.

ישראל מאור: כולל ריבית.

ישראל מאור: אני מדגיש שיש כאן חלק מהמשכנתאות שהן מכספי תקציב והמדינה צריכה גם היא להסכים למהלך הזה.

ישראל מאור: לא כל המשכנתאות הן כספי בנק.

ישראל מאור: זאת אומרת, גם כאן המדינה צריכה להסכים.

סטס מיסז'ניקוב: מה לגבי ה-30 אחוזים?

ישראל מאור: לגבי הפרוייקטים, אתמול הגענו להסכם עם המנהל המיוחד, אחרי ישיבות ארוכות, ומדובר בארבעה פרוייקטים.

ישראל מאור: בפרוייקט אחד הגענו להסכמה עם הדיירים, בפרוייקט נתניה אנחנו לקראת הסכמה עם הדיירים.

ישראל מאור: אחרי שהגענו להסכמה עם המנהל המיוחד, אני מניח שבשבועות הקרובים נגיע להסכמה גם עם הדיירים.

ישראל מאור: אנחנו לא יכולים לוותר על ה-30 אחוזים.

ישראל מאור: אין אחידות בין הבנקים ומה שנאמר כאן על ידי בנק הפועלים נאמר כי יש לו סכום זניח אבל אצלנו הסכום הוא פי 15 מהקיים בבנק הפועלים.

ישראל מאור: לכן אין כאן צדק השוואתי.

סטס מיסז'ניקוב: אל תשווה בינך לבין בנק הפועלים.

סטס מיסז'ניקוב: בקיצור, אתם לא מסכימים.

ישראל מאור: אנחנו לא מסכימים.

ראובן ריבלין: יש להם 622 דירות.

סטס מיסז'ניקוב: הבנק הבינלאומי.

דן קרני: לגבי ה-30 אחוזים, אני שמח לומר את מה שאמר קודם המנהל המיוחד.

דן קרני: בפרוייקט שלנו יש שני דיירים והגענו להסכמה עקרונית שהיא מקובלת על המנהל המיוחד ועל הדיירים.

דן קרני: אני חושב שמבחינה זו, יעידו על כך הדיירים, נעשה צעד גדול קדימה.

דן קרני: לוועדה הנכבדה בהחלט יש כאן מקום.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו שמחים שעזרנו אבל השאלה שלי האם זה אומר שכל הדיירים מרוצים עכשיו מההסדר אליו הגעתם.

דן קרני: הדיירים הסכימו.

סטס מיסז'ניקוב: מה לגבי המשכנתאות?

דן קרני: לגבי המשכנתאות, אנחנו מצטרפים לעמדה שהייתה כאן של הבנקים הקודמים.

דן קרני: אנחנו נקפיא ונאפשר לדיירים לפרוס את הסכומים האלה לתקופה בה יהיה להם נוח.

יצחק מולכו: אדנים הוא פרוייקט שנכנס להסדר לפני כחודש-חודש וחצי ושם יש הסכמה בין המשתכנים לבין בנק אדנים, כך שזה לא זקוק לטיפול, למעט בשני עניינים שהסברתי קודם, בהם צריך באמת לנסות ולסייע, ואלה הם המשכנתאות ועזרה למקטע השלישי.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה על הסבב.

סטס מיסז'ניקוב: יש לנו תמונה מלאה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו בעצה אחת עם כל חברי הכנסת, כאשר התכנסנו בחדר, מבקשים מכם עוד יומיים לכנס דירקטוריונים ולעשות כל מה שאתם יכולים לעשות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מפחיתים את הסכום שאנחנו מבקשים מכם להשלים ללקוחות מ-30 אחוזים ל-20 אחוזים, אבל אנחנו מבקשים להיענות בחיוב.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו נעשה את הבדיקה הזאת תוך יומיים, ביום רביעי, ואני שוב פעם חוזר ואומר שוועדת הכספים מבקשת מכם להתחשב בצורכי הלקוחות ולהיענות לבקשה שלנו להשלים 20 אחוזים לכל הדיירים.

ניסן סלומינסקי: רק הבנקים שלא הסכימו.

סטס מיסז'ניקוב: ברור.

אמנון כהן: זה לכל הבנקים.

אמנון כהן: אי אפשר להפלות.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מתכוון להפלות.

סטס מיסז'ניקוב: אלה שהסכימו בהתחלה על 30 אחוזים ואנחנו מפחיתים עכשיו ל-20 אחוזים, אני לא מתכוון להעניש את הטובים אבל אני מבקש להיענות לבקשת ועדת הכספים ולקחת את זה בשיא הרצינות.

יעקב ליצמן: האם זה שעורך-דין מולכו אומר שהוא הגיע להסדר עם הבנקים, זה אומר שהוא הגיע גם להסדר עם הדיירים?

שלמה שחר: אני אענה לשאלה.

שלמה שחר: צריך להבין שאנחנו נמצאים כאן כשלוחי בית המשפט.

שלמה שחר: זאת אומרת, כל הסדר כזה בא לאישור ועל דעת בית המשפט וכאשר אנחנו מגיעים להסדר עם הבנקים וכאשר אנחנו אומרים דיירים, המשמעות היא שזה כולל את כולם.

שלמה שחר: יכול דייר לבוא ולומר שהוא לא רוצה להיות בהסדר.

יעקב ליצמן: בכל מקום בדרך כלל יש ועד שהוקם לעמוד בראש הדיירים.

יעקב ליצמן: האם כל הסדר שאתם מגיעים אליו עם הבנקים, מתואם עם הדיירים?

שלמה שחר: כאשר דיברנו על מתווה, לא חשבנו, וזה גם לא היה אפשרי אף פעם להגיע בזמן כזה קצר להסדר ושנדבר עם כל קבוצת דיירים או עם כל נציגות או עם כל ועד בית.

שלמה שחר: הרעיון המרכזי שהובא לאישור בית המשפט דיבר על זה שכל אחד יתרום משהו ושהחלוקה תהיה מאוזנת.

שלמה שחר: לבנקים קבענו איזה שיעור שייכנס ולדיירים קבענו לכל אחד את האחוז שהוא צריך לתת.

שלמה שחר: יכול דייר בסוף היום לומר שהוא מסכים או לא מסכים.

שלמה שחר: זאת החבילה, בית המשפט בחן אותה, מצא אותה מאוזנת ואישר אותה.

שלמה שחר: הדייר יכול לומר שהוא לא רוצה את ההסדר ואז כל אחד לנפשו.

שלמה שחר: אני רוצה לעזור לכלל.

שלמה שחר: מי שלא רוצה להצטרף לעגלה הזאת, חושב שהוא יכול להוציא יותר טוב, אדרבה, הוא יכול לנהל את מאבקו כנגד הבנק, לומר מה שהוא רוצה.

שלמה שחר: העניין שלנו הוא להביא בזמן הקצר ביותר לקבוצה הגדולה ביותר את הישועה.

יצחק מולכו: אנחנו עשינו מאמץ - כי יש לנו ים של טיפולים - לנהל את כל המשאים והמתנים האלה כל הזמן עם לפחות נציגי הוועדים.

יצחק מולכו: לא יכולנו ללכת לכל משתכן ומשתכן, וזה ברור.

יעקב ליצמן: גם לא ביקשתי את זה.

יצחק מולכו: לכן יש קטעים מסוימים בהם לא דנו עם המשתכנים, אבל ברוב המקרים הגדולים זה נעשה מול הוועדים.

יעקב ליצמן: הבנקים ויתרו על שישה חודשים ריבית.

חיים אורון: אל תרמו את הציבור.

חיים אורון: אף אחד לא ויתר על שקל.

חיים אורון: פורסים אותו ל-30 שנים.

חיים אורון: תאמרו את זה כי מי שחושב אחרת, לא הבין מה דובר בחצי שעה האחרונה.

חיים אורון: לא ויתרו על ריבית.

ניסן סלומינסקי: דחו אותה.

חיים אורון: פרסו.

חיים אורון: לקחו את החצי שנה קרן וריבית.

חיים אורון: יכול להיות שבמקרה מסוים זאת רק ריבית כי לוח הסילוקים אמר שמהתחלה זה רק ריבית.

חיים אורון: את הסכום של 1,000 שקלים בחודש פרסו לעתיד.

יעקב ליצמן: אומר חבר הכנסת חיים אורון שלא הבנתי במה מדובר.

סטס מיסז'ניקוב: זה מותנה בבקשה וברצון כל רוכש ורוכש כי יש רוכשים שלא יזדקקו לזה ולא רוצים את זה.

יעקב ליצמן: בכל אופן, הם ויתרו עכשיו על הכסף.

יעקב ליצמן: נכון שישלמו את זה בסוף, הכל טוב ויפה.

ראובן ריבלין: הם הקפיאו את תשלום המשכנתא לחצי שנה.

יעקב ליצמן: המחותן הראשי הוא משרד השיכון והוא אשם כפליים.

יעקב ליצמן: ראשית, אנחנו בכלל צועקים שצריך להחזיר את המענקים ולא צריך אפילו להסביר למה.

יעקב ליצמן: שנית, אני יודע שאולי הדיירים הולכים עם הזכויות, אבל בכל זאת אני חושב שאנחנו כחסרי כנסת הפעם רציניים מאוד.

יעקב ליצמן: דיברו על בנק למסחר, אבל אומרים שזה לא בדיוק בנק למסחר אבל גם דיברו על יד לעזרה וכאן משרד השיכון נתן פעם הלוואת מקום בסכום מסוים.

יעקב ליצמן: אני לא מדבר כרגע על הלוואת מקום, אבל ברור שמשרד השיכון, בגלל חוק המכר שהשתפר בזכות יושב-ראש ועדת הכספים וחבר הכנסת ריבלין.

יעקב ליצמן: נכון שהחוק היום יותר טוב אבל עדיין לא הגענו למה שרצינו.

יעקב ליצמן: מעבר לכל הדברים הללו, משרד השיכון אשם.

יעקב ליצמן: יש דיירים שגם הם אשמים אבל רובם של הדיירים לא אשמים.

יעקב ליצמן: אני חושב שמן היושר היה שמשרד השיכון – וזה חלק בלתי נפרד – יטפל בעניין, הוא ומשרד האוצר.

יעקב ליצמן: לדעתי הוא צריך להגיע להשתתפות.

ניסן סלומינסקי: בישיבה הקודמת דובר על 35 או 37 מיליון שקלים.

יעקב ליצמן: זאת החבילה שאתם צריכים לתת.

יעקב ליצמן: אני אומר את זה למנכ"ל משרד השיכון אבל הכוונה גם למשרד האוצר.

חיים פיאלקוב: לעניין ההקפאה והפריסה של כספי משכנתאות.

חיים פיאלקוב: אנחנו כמובן נסכים להקפאת ופריסת אותו חלק של משכנתאות שניתן מתקציבי המדינה.

קריאה: אלה הלוואות לדיור.

יעקב ליצמן: זאת תשובה לבנק המזרחי.

קריאה: זאת תשובה לכל הבנקים.

סטס מיסז'ניקוב: זאת בשורה מצוינת.

חיים פיאלקוב: המענקים בוטלו בשנת 2003 ולכן אין לנו מענקים.

חיים פיאלקוב: על פי בקשת יושב-ראש הוועדה אני רוצה להגיע לסוף.

חיים פיאלקוב: אנחנו סבורים שהמתווה שהתווה המנהל המיוחד שאופיין על ידי בית המשפט כמאוזן, שבוחן קרן מכספי הבנקים, הוא המתווה הנכון.

חיים פיאלקוב: לא נוכל להעמיד סכום של 35 מיליון שקלים לטובת המשפחות.

יעקב ליצמן: בגלל שאין לך או בגלל שאתה חושב שזה לא נכון?

חיים פיאלקוב: אני מיד אנסה להשלים את דבריי.

יצחק וקנין: אם היה לך, היית נותן?

חיים פיאלקוב: לימדו אותי שלא לתת תשובה לשאלה תיאורטית.

חיים פיאלקוב: כרגע אין לנו.

יצחק וקנין: עוד מעט היא לא תהיה תיאורטית אלא היא תהיה מעשית.

חיים פיאלקוב: התקציב של המשרד בנושא משכנתאות לשנת 2008 צפוי להיות תקציב גירעוני וזה בניגוד למה שהיה בשנים קודמות אז החזרנו כספים.

חיים פיאלקוב: אני לא רוצה להיכנס להסברים, אבל לפי הערכתנו השנה אנחנו נסיים את התקציב של הלוואות למשכנתאות על פי חוק הלוואות לדיור בחסר ולכן גם אם היינו רוצים, לא נוכל להעמיד את הסכום הזה.

סטס מיסז'ניקוב: לא.

חיים פיאלקוב: אולי לא הבנתי נכון.

סטס מיסז'ניקוב: רק בגלל שבנק ירושלים לקח את זה על עצמו.

חיים פיאלקוב: זה אומר שהמספר ירד.

חיים פיאלקוב: אני מזכיר את זה כי אם אנחנו ממשיכים במתווה, כמו שהמספר ירד מ-260 ל-158, הוא יכול להמשיך לרדת ככל שבנקים נוספים מצטרפים.

חיים פיאלקוב: אני חושב שזה המתווה הנכון.

יעקב ליצמן: הם אתה יודע שכל דייר צריך להוסיף המון כסף?

יעקב ליצמן: אני לא חושב, עם כל הכבוד, שהדייר אשם.

יעקב ליצמן: הרוב המכריע לא פשע ולא גנב.

חיים פיאלקוב: אמרת שמשרד השיכון אשם, אמרת שמשרד האוצר אשם.

חיים פיאלקוב: אני לא רוצה לומר מי אשם אבל לעניות דעתי משרד השיכון לא אשם.

חיים פיאלקוב: יש חוק מכר להבטחת השקעות של הרוכשים.

חיים פיאלקוב: כאשר נכחתי בדיון, הסברתי לכבוד יושב-ראש הוועדה את הצעדים שהמשרד נקט בהם אבל לא אחזור עכשיו על הדברים.

ניסן סלומינסקי: מה כן תוכל להעמיד?

סטס מיסז'ניקוב: אדוני המנכ"ל, קח בחשבון שזאת לא הייתה הבקשה של ועדת הכספים אלא זאת הייתה דרישה של ועדת הכספים.

חיים פיאלקוב: כאשר אין לנו כסף, לא נוכל להעמיד אותו.

סטס מיסז'ניקוב: קח את הכסף מהאוצר.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו כאן כנראה מתבלבלים במושגים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מסתכל עליך כעל מנכ"ל משרד השיכון, כרגולטור על כל אותם דיירים.

חיים פיאלקוב: רגולטור לא מממן.

סטס מיסז'ניקוב: אתה כמשרד השיכון אחראי על כל אותם דיירים שאיבדו את קורת הגג שלהם ואיבדו את כספם.

סטס מיסז'ניקוב: הם איבדו את זה בגלל טעויות של הבנקים ובגלל הרמייה של בועז יונה ובגלל סיבות נוספות, אבל אתה המדינה ואתה צריך להיות אחראי על אותם אנשים שכרגע סובלים.

סטס מיסז'ניקוב: אתה מדבר אתי על 35 מיליון שקלים שאין לך.

סטס מיסז'ניקוב: אז תשיג אצל האוצר.

חיים פיאלקוב: אנחנו מימנו לטובת העבודה של כונס הנכסים והמנהל המיוחד סכום של 4 מיליון שקלים

סטס מיסז'ניקוב: סליחה?

סטס מיסז'ניקוב: ועדת הכספים השיגה 4 מיליון שקלים.

חיים פיאלקוב: תקציב שלנו.

סטס מיסז'ניקוב: 4 מיליון שקלים הוזרם למשרד השיכון כדרישה של ועדת הכספים ואני אחראי על כל מילה שאני אומר.

חיים פיאלקוב: זה תקציב של משרד השיכון.

סטס מיסז'ניקוב: אני הגעת לסיכום עם האוצר לגבי 4 מיליון שקלים והעברנו למשרד השיכון.

סטס מיסז'ניקוב: זה פשוט לא יאומן מה שאני שומע כאן.

ניסן סלומינסקי: הוא אומר שהוא מימן את זה מהתקציב שלו.

סטס מיסז'ניקוב: איזה תקציב שלו?

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו העברנו לתקציב משרד השיכון העברה תקציבית, לפי דרישה של ועדת הכספים מהאוצר.

סטס מיסז'ניקוב: אני ניהלתי משא ומתן עם האוצר, הזרמנו 4 מיליון שקלים ואתה העברת להם.

סטס מיסז'ניקוב: על מה אתה מדבר עכשיו?

חיים פיאלקוב: נמצאים כאן נציגי אגף התקציבים.

חיים פיאלקוב: הם יעידו אם המקור של 4 מיליון שקלים ממשרד השיכון או מהאוצר.

חיים פיאלקוב: שאל אותם.

חיים פיאלקוב: אנחנו מימנו ממקורות שלנו.

יצחק וקנין: זה היה כתוספת?

חיים פיאלקוב: לא, לא תוספת.

קריאה: זה מתקציב משרד השיכון.

סטס מיסז'ניקוב: את לא יודעת שסיכמנו עם קובי הבר?

סטס מיסז'ניקוב: ועדת הכספים הזרימה למשרד השיכון 4 מיליון שקלים למימון הפעילות.

סטס מיסז'ניקוב: מה שאת אומרת זה מאוד חמור.

יצחק וקנין: קיזזו לו את זה.

סטס מיסז'ניקוב: ועדת הכספים בסיכום מממנת תקציבים, היא העבירה למשרד השיכון באוגוסט 4 מיליון שקלים לפעילות כונס הנכסים.

סטס מיסז'ניקוב: הייתה ישיבה משותפת של ועדת הכספים עם ועדת הכלכלה.

סטס מיסז'ניקוב: אם כן, איפה הכסף שאנחנו השגנו?

סטס מיסז'ניקוב: זה הועבר לתקנה של משרד השיכון.

יצחק וקנין: הצינור להעביר את הכסף הוא רק דרך משרד השיכון.

ראובן ריבלין: אדוני היושב-ראש, מנכ"ל משרד השיכון, אנחנו התייעצנו בינינו וכמובן לא העלינו על דעתנו לפנות למשרד השיכון ולמדינה לפני שפנינו לגורמים האחראים לכל המשבר הזה באופן ישיר, שהם הדיירים קודם כל, "חפציבה" שנשארה בלי שום דבר, לפי מה שהמנהל אומר, שאין שום סיכוי ושום תקווה לגבות ולו אגורה אחת לתוך המערכת השיקומית, ולכן פנינו לבנקים והם נתנו את תשובתם.

ראובן ריבלין: מתוך הנחה שכולם ייתנו את חלקם, אנחנו פונים למדינה, שהרי המערכת היא שכשלה.

ראובן ריבלין: העובדה היא שגם המדינה רוצה להגיש הצעת חוק כפי שוועדת הכספים הגישה, לתיקון חוק המכר.

ראובן ריבלין: אבל לבוא ולסתום חסרים שהביאו לכך שהמערכת לא הייתה יכולה לפקח על דברים שבאים היום ומספרים לנו שהיו כתובת ענק על הקיר מתוך ידיעה שההתמוטטות הזאת יכולה לבוא ולהכות כל אזרח בישראל.

חיים פיאלקוב: זה ירד מכיוון שנמצא פתרון ל-102 יחידות.

ראובן ריבלין: כאשר הסכום ירד, נוריד.

ניסן סלומינסקי: הם לקחו את כל ה-100 אחוזים של ה-102?

קריאה: כן.

ניסן סלומינסקי: היא אומרת לא.

ראובן ריבלין: פירושו של דבר שכאשר בדקנו את חלקם של כל אותם אנשים אשר צריכים לשלם את תשלום המחדלים שהיינו עדים להם ושאנחנו מנסים למצוא להם פתרון, אנחנו נמצאים בחסר של 37 מיליון שקלים ואנחנו מקווים שזה יהיה פחות.

ראובן ריבלין: אין דרך אחרת אלא לפנות למדינה, כפי שפנינו למדינה במקרים רבים כאשר כשלה המערכת.

ראובן ריבלין: אתה לא זוכר בוודאי כי אתה איש צעיר אדוני המנכ"ל, כל המערכת הבנקאית התמוטטה והמדינה הגישה את הסיוע שלה.

ראובן ריבלין: הייתה מערכת התיישבותית שהקיפה באמת את האנשים אשר דאגו יותר מכל להקמתה של מדינת ישראל וביסוסה, וזו המערכת הקיבוצית והחקלאית, והמדינה מצאה את הדרך איך היא מושיעה בידה, וכך הלאה וכך הלאה דוגמאות למכביר.

ראובן ריבלין: אנחנו לא באים ומבקשים היום איזשהו מתן פתרון במערכת שלמה שהתמוטטה ושעולה מיליארדים אלא אנחנו מדברים על 37 מיליון שקלים לאחר שאנחנו מיצינו את הדין עם כל אחד ואחד מהאנשים שמעורב בעניין הזה, בין שידו הייתה במעל ובין שידו לא הייתה במעל.

ראובן ריבלין: לכן אני חושב שהפנייה שלנו ושל יושב-ראש הוועדה היא פנייה בה ועדת הכספים מביעה דעתה פה אחד, לאמור שאנחנו מבינים שלא יכול להיות מצב שבו בכל פעם כאשר איזה עסק ייכשל בארץ, תבוא למדינה לומר שהיא תשלם.

ראובן ריבלין: זאת אומרת, בארץ לעשות סיכויים זה מצב של וין-וין.

ראובן ריבלין: אם תרוויח, הרווחת, ואם תפסיד, תבוא למדינה.

ראובן ריבלין: אנחנו מבינים זאת גם כאשר אנחנו לא בתודעתנו אנשים שהם בעד שוק חופשי לגמרי.

יצחק מולכו: לחלק נזדקק עכשיו.

ראובן ריבלין: אתם יחד אתנו מבינים שאנחנו צריכים לשלם את חלקנו באותו כישלון ציבורי של כולנו.

חיים אורון: אני רוצה להמשיך את מה שאמרו קודמיי בצורה מעט שונה.

חיים אורון: אני קורא לזה קופת הפירוק למרות שאולי המושג הוא לא בדיוק נכון.

חיים אורון: אני מבין שלקופת הפירוק חסר איזשהו סכום של כסף.

חיים אורון: אני מציע לחבריי כרגע לא להתחייב על הסכום אלא להתחייב על העיקרון, שיש מספר כי אני יודע שאם מביאים עכשיו כסף מכאן, מישהו אחר בורח ויכול להיות שמי שבורח, עוד אין שום הצדקה לכך שיברח.

חיים אורון: אני לא מאמין שהעניין ייסגר בלי שלקופת הפירוק יבוא איזה סכום מהמדינה.

חיים אורון: האם זה 37 מיליון או 32 מיליון או 27 מיליון, כרגע אני לא יודע.

חיים אורון: אני מתרשם שהמפרק וכונס הנכסים הרשמי עושים כאן

חיים אורון: עבודה ברצינות ואני רגיש למושג צדק חלוקתי שהם משתמשים בו כל הזמן וזאת בדיוק הכוונה.

חיים אורון: לכן המקום היחידי אליו צריך להביא את הכסף זה לקופת הפירוק.

חיים אורון: כאשר יסתיים הסיבוב הזה הם יבואו ויאמרו שהם ירדו מ-30 ל-20, וזה גם משהו בתוך המקורות הווירטואליים.

חיים אורון: לכן אני לא במקרה אומר את הדברים מאוד בזהירות, כי קל פה מאוד עכשיו לתת מכה כזאת שמישהו יחשוב שבכלל הולכים כאן להביא 100 מיליון שקלים וכולם יתחילו לברוח, כי יושבים כאן אנשי עסקים שאני מכיר חלק מהם והם מאוד מכובדים ומאוד רציניים והם לא יתנדבו לשלם אלא אם כן הם ידעו שאין להם ברירה אלא לשלם.

חיים אורון: אני אפילו יכול להבין אותם בעניין הזה.

חיים אורון: מה שמוצע כאן עכשיו הוא לא על פי חוק.

חיים אורון: מה שמוצע כאן הוא בהחלט לפנים משורת החוק אבל הוא בתחום האחריות שלנו.

ניסן סלומינסקי: אנחנו יודעים שמצאו חלל, מורידים את הסנהדרין הגדולה, את ההנהגה המרכזית מירושלים שהם צריכים לבוא ולהביא את העגלה הערופה והם צריכים לומר שידם לא שפכה את הדם הזה.

ניסן סלומינסקי: וכי תעלה על דעתך שהמנהיגים שפכו את הדם?

ניסן סלומינסקי: אומרים, ודאי שלא, אבל יש לכם אחריות שילוחית.

ניסן סלומינסקי: אולי לא דאגתם שיהיה ליווי.

ניסן סלומינסקי: אז היה ליווי פיזי ואילו היום זה ליווי בנקאי.

ניסן סלומינסקי: יש אחריות שילוחית על ההנהגה ולכן כן מורידים ולכן הם כן צריכים להביא עגלה ערופה.

ניסן סלומינסקי: זו הדרך שאנחנו פונים אליכם.

ניסן סלומינסקי: יש לכם אחריות שילוחית, אתם ההנהגה, ואתם כן צריכים להיכנס לתמונה.

סטס מיסז'ניקוב: הם המדינה ולא רק ההנהגה.

יעקב ליצמן: אני רוצה שיובהר חד משמעית.

יעקב ליצמן: אנחנו מדברים כאן יפה ורגוע, מבקשים יפה, אבל שלא תהיה טעות.

יעקב ליצמן: זאת דרישה אולטימטיבית ואני לא מציע להיכנס לעימות עם חברי הכנסת.

יעקב ליצמן: אני לא יושב-ראש הוועדה, אבל לעשות מהומות גם אני יודע.

יעקב ליצמן: רבותיי, אנחנו לא נעביר לסדר היום.

סטס מיסז'ניקוב: אני כבר אמרתי בשבוע שעבר שיש להם מזל כי אני הרבה יותר זול ממך.

סטס מיסז'ניקוב: לכן כדאי לך לסגור אתי כל עוד אני כאן.

ראובן ריבלין: שמעתי את חיים אורון שכנראה לא הבין את דבריי.

ראובן ריבלין: בקשתנו/דרישתנו מהמדינה באמצעות משרד השיכון באה לאחר שברור לנו מעבר לכל ספק שהבנקים ייתנו את חלקם, שהדיירים ייתנו את חלקם וזה מותנה בכך.

יעקב ליצמן: זה ברור.

יעקב ליצמן: ברור שמשרד השיכון ומשרד האוצר צריכים לשלם.

חיים פיאלקוב: אני רוצה להבהיר ולומר שאנחנו מתייחסים לכל בקשה של ועדת הכספים כדרישה.

חיים פיאלקוב: לא צריכים איומים ואנחנו מבינים שצריך להתייחס לבקשה ברצינות רבה, וכך פעלנו כך נמשיך לפעול.

חיים פיאלקוב: בכל מקרה, אני רוצה להתייחס למה שאמר חבר הכנסת ריבלין וחבר הכנסת אורון.

חיים פיאלקוב: הבנתי את הדברים שהם אמרו וזה לא סותר את מה שאמרתי ואני רוצה להתבטא בזהירות.

חיים פיאלקוב: המתווה של כונס הנכסים ושל המנהל המיוחד בעצם הביא – ושמענו את זה – לירידה של כמעט 40 אחוזים מה-260, ברגע שיוצאים 102 משפחות.

חיים פיאלקוב: אני מניח שהסכום גם יתוקן ויתואם בהמשך.

חיים פיאלקוב: ככל שהם מצליחים להכניס את יתר הבנקים, אני מבין שעשוי להישאר סכום שאני חושב ומצפה שיהיה סכום קטן מאוד ואני רק רוצה לומר שמשרד השיכון יופיע בפני הוועדה בהמשך וכי אנחנו מבינים שבסופו של דבר הדברים צריכים להיסגר.

סטס מיסז'ניקוב: אתה לא היית ביום שלישי.

חיים פיאלקוב: לא הזמינו אותי.

חיים פיאלקוב: כאשר מזמינים אותי, אני בא.

ניסן סלומינסקי: הוא אמר שהוא ישלים את מה שחסר.

חיים פיאלקוב: לא, לא אמרתי.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו עשינו אז הפרדה בין אותם 260 משפחות שאין להן בנק מלווה ואז המדינה צריכה לתת להן מטריה.

חיים פיאלקוב: המספר ירד.

סטס מיסז'ניקוב: אבל זה ירד באופן מלאכותי על ידי כך שנציגת בנק ירושלים אמרה משהו.

סטס מיסז'ניקוב: מה שדרשנו היום מהבנקים זה להשלים את החלק שלהם באותם פרוייקט עם ליווי שהם משתתפים בהם ולא לגבי אותם 260 משפחות שנשארו בכלל ללא שום כיסוי וללא שום ליווי.

סטס מיסז'ניקוב: זה החלק שלך.

סטס מיסז'ניקוב: אתה המדינה.

חיים פיאלקוב: קרן שנוצרת מתוך ההצטרפות של הבנקים מממנת חלק ניכר.

סטס מיסז'ניקוב: לא.

סטס מיסז'ניקוב: יש שם מספיק אנשים שצריכים לקבל את הכסף מהקרן הזאת.

ניסן סלומינסקי: הוא אומר שאת מה שחסר, הוא ישלים

חיים פיאלקוב: לא, לא אמרתי.

חיים פיאלקוב: שלא תהיה אי הבנה.

חיים פיאלקוב: אני מבין שהמספר של 35 מיליון או 37 מיליון הוא לא מספר קדוש אלא הוא מספר תוצאתי.

סטס מיסז'ניקוב: עורך-דין מולכו, לפני שאתה מתייחס, אני רוצה לשאול אותך שאלה שתתייחס גם אליה.

סטס מיסז'ניקוב: לגבי אותם דברים שקודם סיכמנו עם הבנקים, כולל זה שהפחתנו את הדרישה לשלם 20 אחוזים במקום 30 אחוזים.

סטס מיסז'ניקוב: אני מאוד מקווה שאתה מסכים עם המתווה הזה.

יצחק מולכו: אני מקבל אותו בברכה כמו שאני מקבל כל השתתפות של הבנקים בפתרון בעיה.

יצחק מולכו: אני רק רוצה להזהיר את כולנו שאם אנחנו מפחיתים, מטילים על הבנקים יותר – וזה מה שאנחנו עומדים לעשות – ומרכיבים אחרים של ההסדר, של המתווה, אנחנו נאבד.

יצחק מולכו: אני נמצא במצב שיש לי כשישה או שבעה הסדרים קיימים ובהסדרים האלה אני מקבל כספים על חשבון הקרן.

ראובן ריבלין: יעשה חשבון כל אחד מהרוכשים האם הוא רוצה ללכת למתווה הראשון או לא.

סטס מיסז'ניקוב: הוא צודק.

סטס מיסז'ניקוב: הוא אומר שיעשה חישוב כל אחד מהרוכשים, אם הוא מקבל מתווה של בית משפט של מולכו לגבי 70 אחוזים או שהוא מקבל מתווה שלנו לגבי 90 אחוזים.

חיים אורון: אין מתווה שלנו.

חיים אורון: הכל בית משפט.

ניסן סלומינסקי: הדייר ודאי שירצה לקבל החזר של כל ה-30 אחוזים.

סטס מיסז'ניקוב: הוא צריך להגן על המתווה שלנו בבית המשפט.

יצחק מולכו: לרדת מ-30 ל-20, זה מאוד נחמד, אבל זה עלול למוטט באופן קשה מאוד את המתווה עליו אנחנו נמצאים ושאליו התחברו כבר כשישה בנקים ויש בדרך נוספים למעט אחד.

סטס מיסז'ניקוב: מה זה קשור לבנקים שהתחברו למתווה?

יצחק מולכו: מאוד קשור.

סטס מיסז'ניקוב: תן להם מתווה גם חמישים-חמישים והם יתחברו עוד יותר.

יצחק מולכו: לא.

יצחק מולכו: יש מרכיבים אחרים במתווה.

יצחק מולכו: למשל, הקרן שאני זקוק לה כדי להציל את 360 המשפחות.

יצחק מולכו: לכן אני מציע, אם מותר לי להציע, לא ללכת בכיוון של הקרן, לא ללכת בכיוון של הכספים שאני זקוק לקבל להצלת המשפחות שלא עומדות לקבל דירות אלא ללכת דווקא בכיוון שאם משרד השיכון רוצה לתת משהו, וזאת החלטה שאתם צריכים לקבל, משרד השיכון ייתן לטובת האחוזים.

יצחק מולכו: למשל, הוא ייתן 10 אחוזים מתוך ה-30, או ייתן 5 אחוזים מתוך ה-30 לטובת המשתכנים באופן ישיר - זה יקטין את התשלומים שהבנק צריך לשאת.

יצחק מולכו: אז תהיה לי גם הקרן שלי כפי שאני צריך אותה, גם משרד השיכון ייתן מה שהוא צריך לתת וכל יתר מרכיבי החבילה לא יתפוררו ואני יכול להמשיך ולעשות עוד הסדרים היום ומחר ומחרתיים.

יצחק מולכו: זה מה שאני מבקש.

שלמה שחר: אדוני ביקש מהבנקים את ה-20 אחוזים השתתפות של הדיירים.

שלמה שחר: אני חושב שכדי להתקדם, מה שצריך לעשות זה בכל בנק שאתו הגענו להסדר, אנחנו צריכים לומר שההסדר נותר בעינו.

שלמה שחר: כמו שאמר עורך-דין מולכו, אם אנחנו נוריד עכשיו ממי שכבר הסכים, אנחנו בבעיה.

שלמה שחר: מה שצריך כן לעשות זה שלושה בנקים שנותרו לנו – פועלים, מרכנתיל ולאומי – שייכנסו להסדר, למתווה כמו שאנחנו רצינו.

שלמה שחר: יש בעיה של 30 אחוזים שאדוני העלה.

סטס מיסז'ניקוב: זה כבר 20 אחוזים.

שלמה שחר: צריך להתחבר למה שאמר עורך-דין מולכו.

שלמה שחר: אנחנו לא יכולים להסכים ל-20 אחוזים ואני אומר את זה במפורש.

שלמה שחר: אדוני ביקש 20 אחוזים, אבל אנחנו נוכל להסכים ככל שתהיה תרומה משמעותית אבל אנחנו לא שם כרגע.

שלמה שחר: היום סגרנו עם 80 אחוזים באופן שאנחנו מקבלים את הכל.

שלמה שחר: אם אדוני מוריד אותנו ל-20 אחוזים, אנחנו בבעיה.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני הכונס, אנחנו מדברים לדעתי בשפות שונות וזה אחרי שעתיים שאנחנו מנהלים כאן דיון.

סטס מיסז'ניקוב: אני עוד פעם אומר מה היה הסיכום.

סטס מיסז'ניקוב: אתם הגעתם ביום שלישי עם המתווה של בית משפט שאמר שבאותם פרוייקטים שיש ליווי בנקאי לגביהם, הבנק משתתף ב-70 אחוזים מהחוסר.

שלמה שחר: ונותן תרומה נוספת.

סטס מיסז'ניקוב: וה-30 אחוזים הם על חשבון הדיירים.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מפחיתים את הסכום הזה של 30 אחוזים שעל חשבון הדיירים ל-10 אחוזים.

שלמה שחר: מי ישלם אותם?

סטס מיסז'ניקוב: הדיירים.

סטס מיסז'ניקוב: 10 אחוזים במקום 30 אחוזים.

סטס מיסז'ניקוב: 20 אחוזים אנחנו מבקשים מהבנקים שמחלק מהם כבר קיבלנו הסכמה ומחלק לא קיבלנו.

סטס מיסז'ניקוב: לכן אנחנו מתכנסים כאן ביום רביעי.

שלמה שחר: אדוני, חסר נתון.

סטס מיסז'ניקוב: אני שוב אומר, שלא יהיו טעויות.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מבקשים מהבנקים ביום רביעי לבוא עם תשובה חיובית.

שלמה שחר: אדוני, אני לא יכול להסכים לזה.

ניסן סלומינסקי: הוא אומר שיש בנקים שהסכימו כבר ל-30 אחוזים.

שלמה שחר: כאשר אדוני מבקש מבנק הפועלים 20 אחוזים, הוא נתן לו בזה פטור ממה שהוא היה צריך לתת לי לקרן.

שלמה שחר: לבנק הפועלים זה נוח והוא אמר לאדוני אמן, אבל לעומת זאת בנקים אחרים שהבור שלהם הוא יותר גדול, הם לא יכולים להגיע לשם.

שלמה שחר: לכן אני אומר שוב, אדוני, הוועדה הזאת מקדמת אותנו מאוד, היא העבירה אותנו דרך ארוכה אבל בשביל לעשות את הדרך הזאת קצרה מה שנותר לי זה לומר לאדון בנק הפועלים, מרכנתיל ולאומי לבוא בצורה כזאת או אחרת למתווה.

שלמה שחר: אם הוא אומר שהוא נותן 20 או 30, אני עומד עם זה.

שלמה שחר: אדוני רוצה לעזור לדיירים במקטע של ה-30 אחוזים, אז בבקשה, משרד השיכון.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא משרד השיכון.

בועז רדי: אני רוצה להבהיר.

בועז רדי: יש פה הרבה בעיות.

בועז רדי: אנחנו לא מסכימים עם המתווה.

יצחק מולכו: אתם היחידים שלא מסכימים עם המתווה.

בועז רדי: אנחנו לא מסכימים למתווה.

בועז רדי: הסכמנו להצעת הוועדה במלואה.

בועז רדי: אנחנו גם לא מבקשים את ה-20 אחוזים שאתם מציעים ואנחנו מוותרים עליהם.

בועז רדי: אנחנו לא מקבלים את הרעיון שעומד מאחורי האידיאולוגיה שמציג כאן כונס הנכסים הרשמי.

בועז רדי: אני חושב שאם יש רעיון של צדק חלוקתי, הראשון שצריך לשאת בעניין היא המדינה ולא לפנות לגופים מסחריים.

בועז רדי: אמרתי את זה אז ואני אומר את זה עכשיו.

בועז רדי: זה לא עניין של כסף אלא שאנחנו לא מסכימים עם העיקרון.

חיים אורון: אנחנו יושבים עוד רבע שעה והעניין נפרם.

חיים אורון: אני חושב שאנחנו לא עושים דבר נכון.

חיים אורון: לבועז יש את האינטרס שלו שהוא נוגד את האינטרס של ההוא, ולהוא יש את האינטרס שלו שנוגד את האינטרס של ההוא וכל אחד מושך את השמיכה שלו למקום שנוח לו.

חיים אורון: לכן עורך-דין מולכו וכונס הנכסים צריכים לפתור את העניין.

חיים אורון: מה שאמר עורך-דין מולכו שייתנו לו ללכת למסלול.

סטס מיסז'ניקוב: שילך.

חיים אורון: הוא אומר שכל מה שאתם תביאו ממשרד השיכון, יהיה ON THE TOP OF ואז אתם תקבלו החלטה.

יצחק מולכו: אני אומר שזה יוריד את ה-30 אחוזים.

חיים אורון: הוא אומר שהוא ישיג מהבנקים כמה שהוא יכול להשיג ואחר כך, אם הוא יבוא ויאמר שהוא מציע לתת פלט לכולם 5 אחוזים או לתת לאלה בהר חומה 7 אחוזים ולאלה במקום ההוא 9 אחוזים, הוא יחלק את הסכום שייתנו לו.

חיים אורון: אל תפרמו את ההסכם שלו אלא תוסיפו את זה לקופה, את הסכום שאתם תביאו.

יצחק מולכו: זה נכון.

חיים אורון: אני מציע לכולנו לעצור רגע ולתת לו.

חיים אורון: להפעיל את הלחצים על שני הבנקים שמסרבים או על שלושת הבנקים ולתת לו אפשרות להגיע להסכם הכי טוב שהוא יכול להגיע אתם.

חיים אורון: כשהוא יסיים את כל החבילה, הוא יביא לנו את השארית, את ה-באפר ואנחנו נפעיל את כוחנו כי רב ונראה כמה הוא יהיה כי רב ונאמר לאוצר ולכולם שיביאו עכשיו את הסכום ובאמצעותו נוריד את רמת האמבטיה לסכום נוסף.

חיים אורון: אחרת אנחנו פורמים כאן את כל הסיפור.

סטס מיסז'ניקוב: בסדר גמור.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו עוצרים כאן את הדיון.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מתכנסים כאן ביום רביעי ומכניסים לסדר היום את הנושא הזה כי זה נושא חשוב.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו קוראים לבנקים שנתנו להם 10 אחוזים ליהנות מהספק או ממה שהם ביקשו, 20 אחוזים תביאו לנו ביום רביעי, 10 אחוזים זה על הדיירים.

סטס מיסז'ניקוב: 20 אחוזים במקום 30 אחוזים.

סטס מיסז'ניקוב: שלא יהיו טעויות, אנחנו לא יורדים מזה למרות כל המתווים שדיבר עליהם כל כך יפה עורך-דין מולכו.

סטס מיסז'ניקוב: ביום רביעי אנחנו מצפים לתשובה חיובית מכל הבנקים שעדיין לא נתנו תשובה.

סטס מיסז'ניקוב: כרגע נתן תשובה רק בנק הפועלים ובנק לאומי.

ראובן ריבלין: אני רוצה לנסות להבין אותך כדי שכולנו נבין אחד את השני.

ראובן ריבלין: יש שני בנקים שמסרבים כי הם הגיעו להסדר עם עורך-דין מולכו.

יצחק מולכו: יש בנק אחד שמסרב.

ראובן ריבלין: כי הוא הגיע להסדר עם לעורך-דין מולכו.

יצחק מולכו: לא.

יצחק מולכו: הבנק היחידי שלא הגיע אתי להסדר הוא בנק הפועלים.

ראובן ריבלין: אני רוצה להבין כדי שלא תצא מכשלה מצדנו.

ראובן ריבלין: אם יש בנק שהגיע להסדר ואנחנו נחייב אותו ב-20 אחוזים, הוא יאמר כן, אבל הוא יאמר שההסכמים הקודמים בטלים.

יצחק מולכו: נכון.

ראובן ריבלין: אנחנו רוצים ללמוד את העניין כדי שלא תבוא מאתנו תקלה בהחלטה שנקבל שהיא לא תהיה טובה.

ראובן ריבלין: אומר עורך-דין מולכו, כפי שאני מבין אותו, שתפחיתו מה-20 אחוזים של הבנקים על ידי קבלת החלק של משרד השיכון.

ראובן ריבלין: על ידי כך אנחנו נוכל להשאיר את המתווים שכבר הגענו אליהם ושהם לא פחותים מאשר ה-20 אחוזים שאתם מבקשים והם עוד יכולים להוסיף לנו.

יצחק מולכו: נכון.

ראובן ריבלין: אני חושב שאנחנו לא יכולים להתעלם מהעניין הזה.

ראובן ריבלין: אם נאמר לבנק ירושלים שאנחנו דורשים ממנו 20 אחוזים, הוא יאמר בהחלט, הוא ייתן לנו 20 אחוזים אבל הוא רוצה את כל ההסדרים והוא הולך להסדר עליו הסכימו בחדווה כל כך גדולה בנק דיסקונט ובנק לאומי.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מתחילים להסתבך.

סטס מיסז'ניקוב: הסיכום שאני הקראתי קודם הוא זה שמחייב את הבנקים ואנחנו סיכמנו על זה בחדר.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש מהרוכשים, כל אלה שרוצים הקפאה של משכנתאות לחצי שנה פלוס ריבית, תפנו כבר עכשיו לאותם בנקים מלווים.

יצחק מולכו: לא לבנקים המלווים אלא לבנק למשכנתאות.

סטס מיסז'ניקוב: נכון, לבנק משכנתאות.

יעקב ליצמן: משרד האוצר צריך להביא תשובות ברורות ליום רביעי.

יעקב ליצמן: שמשרד האוצר לא יבין שהוא יוכל להתחמק.

יעקב ליצמן: משרד האוצר חייב ביחד עם משרד השיכון.

סטס מיסז'ניקוב: בסדר גמור.