הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 190, 2008-02-27 09:00

זבולון אורלב: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

זבולון אורלב: על סדר היום דו"ח מבקר המדינה 58א' בסוגיית שילוב חיילי עתודה אקדמית בצה"ל.

זבולון אורלב: כל אחד יודע שהעתודה האקדמית נועדה להבטיח כוח אדם איכותי ומקצועי לצה"ל, שפירושו ששירותו יידחה כדי לאפשר לו לרכוש השכלה אקדמית, בעיקר באותם תחומים שצה"ל מעוניין בהם.

זבולון אורלב: הדוגמא האופיינית ביותר זה רפואה, שבו ברור לחלוטין שצה"ל זקוק למקצוע זה וכדי להבטיח את כמות הרופאים שצה"ל זקוק להם, צריך להפעיל את התוכנית של העתודה האקדמית.

זבולון אורלב: בדרך כלל אלה שהולכים לעתודה אקדמית הם התלמידים היותר איכותיים, התלמידים היותר מוכשרים, התלמידים היותר טובים, כך צה"ל לא רק שהוא יכול להבטיח את מילוי הצרכים במקצועות השונים, אלא הוא גם מקבל את החומר, ואת כוח האדם אולי האיכותי ביותר האפשרי לנושא הזה.

זבולון אורלב: אני זוכר תקופות שבו היתה תמיד תחרות, והיה מאוד יוקרתי להיכנס לתוכניות העתודה האקדמית.

זבולון אורלב: על כל פנים הדו"ח מצא ליקויים, ועוד אנחנו מבינים שהנושא הזה הוא באחריות אמ"ש, אם כי גם אג"ת, וזאת אנו מבינים מתוך הדו"ח גם הוא אחראי לעניין הזה.

זבולון אורלב: אני גם יודע מתוך הדו"ח שנציב קבילות החיילים טיפל בסוגייה הזאת בשנת 2000.

חיים לשם: בחודשים אוקטובר 2006 עד מאי 2007 בדק משרד מבקר המדינה את שילוב בוגרי העתודה האקדמית בצה"ל.

חיים לשם: בשנים 1997 עד 2006 התחילו את לימודיהם כתשע מאות עתודאים בממוצע בכל שנה.

חיים לשם: בינואר 2007 שירתו בצה"ל כארבעת אלפים מאתיים קצינים וחיילים בשירות חובה, ובשלוש השנים הראשונות לשירות הקבע לאחר שלמדו במסגרת העתודה האקדמית.

חיים לשם: בראיית צה"ל מסלול העתודה האקדמית הוא אחד המסלולים המרכזיים והחשובים בצה"ל.

חיים לשם: הוא מגייס אליו את מיטב הנוער ומכשירם באקדמיה לתפקידים מקצועיים, ובוגרי המסלול משרתים בצה"ל כמובילים מקצועיים בתחומם.

חיים לשם: העתודאים תורמים רבות לסמכויות השונות שבהן הם משובצים.

חיים לשם: אגף משאבי אנוש משקיע מאמץ בטיפול בעתודאים במסגרת לימודיהם ובמסגרת שירותם הצבאי.

חיים לשם: עם זאת ממצאי הביקורת מצביעים על ליקויים בטיפול בעתודאים בשירותם הצבאי, ומתבטאים בעיקר בכך שלא בוצע מיפוי מפורט של התפקידים המיועדים לעתודאים ועיגונם בתקנים.

זבולון אורלב: מה הפירוש לא נערך מיפוי?

זבולון אורלב: אין מפה לאיזה מקצועות צה"ל צריך את העתודאים?

חיים לשם: צרכים מדוייקים ועיגונם בתקנים, שזה לא פחות חשוב.

חיים לשם: הבעיה היתה שזה לא מעוגן בתקן.

זבולון אורלב: לא מעוגן בתקן פירושו של דבר שצה"ל אומר אני צריך, לצורך העניין, עשרים מהנדסי חשמל, אבל בפועל אין בצה"ל תקן לשיבוץ עשרים מהנדסי חשמל?

זבולון אורלב: זה ההבדל בין צורך לתקן?

חיים לשם: כן.

ציקי סלע: אני חושב שהמושגים פשוט מתחברים לשפה הצבאית ולכן זה דורש הבהרה.

ציקי סלע: כשהמבקר אומר לא מעוגנים בתקנים, זאת אומרת ששיטת הניהול של תקנים בצבא היא, שאגף התכנון של הצבא קובע כמה תקנים כל גוף צריך, על פי מדדים מקצועיים, לצורך הדוגמא מהנדסי חשמל, הוא קובע שצריך x מהנדסי חשמל בזרוע יבשה.

ציקי סלע: לאחר מכן הוא נותן לזרוע יבשה להחליט איפה יהיו מהנדסי החשמל.

ציקי סלע: לזה מתכוון המבקר, שאין תקן צבוע מראש איפה יהיה מהנדס החשמל אלא זרוע יבשה היא סוברנית להחליט מעת לעת איפה יהיו מהנדסי החשמל, והיא לא נדרשת לבוא למטה הכללי לאשר את זה מחדש.

ציקי סלע: יש לה מסגרת של עשרים, איפה יהיו העשרים, באילו יחידות.

חיים לשם: ובכך שמאפייני התקן בחלק מהתקנים שבהם מוצבים עתודאים אינם משקפים את מאפייני התפקידים שאותם ממלאים העתודאים, ובהעדר פיקוח ראוי של הסמכויות ושל אגף משאבי אנוש על מיצויים המקצועי של העתודאים.

חיים לשם: להלן פירוט נוסף של הממצאים: 1.

חיים לשם: בשנת 2002 אושרה תוכנית רב שנתית בנושא העתודה האקדמית שקבעה את שיא העתודאים בשירות חובה בכל סמכות ושימשה עד לתקופת הביקורת כלי עבודה מרכזי באגף התכנון ובאגף משאבי אנוש בכל הנוגע לתכנון איושם של העתודאים בצה"ל.

חיים לשם: נמצא כי בשנים 2005 ו-2006 היו עודפים ניכרים בעתודאים בהשוואה לשיאים שנקבעו בתוכנית הרב שנתית.

זבולון אורלב: מה הפירוש עודפים?

זבולון אורלב: הלא אם צה"ל איפשר ל- X אנשים להיכנס למסלול עתודאים אז מה פירוש שיש עודף עתודאים, עודף עתודאים מול מה?

חיים לשם: מול התוכנית הרב שנתית שנקבעה ב-2002 נקבעה תקרה שנתית של עתודאים.

זבולון אורלב: כלומר התוכנית קבעה שבשנת 2004 יהיו אלף עתודאים ובפועל היו אלף חמש מאות עתודאים?

חיים לשם: אמת.

חיים לשם: 2.

חיים לשם: במהלך הכנת התוכנית הרב שנתית האמורה מופו התפקידים שבהם יוצבו עתודאים, אך תפקידים אלה לא עוגנו ככלל בתקנים כדי להבטיח את ביצועם המקצועי המיטבי של עתודאים בשירות בצה"ל.

חיים לשם: למשל בזרוע יבשה מצאנו שמשובצים מתמטיקאים בלי תקן.

חיים לשם: עתודאי מתמטיקאי, בלי שהוא יושב על תקן, ואנחנו טוענים שאם הוא יושב שלא על תקן יש חשש שלא ימוצה בצורה מיטבית.

זבולון אורלב: יכול להיות שהבעיה פה היא לא ברמות הגבוהות אלא בתוך המסגרת.

חיים לשם: בתוך הסמכות.

זבולון אורלב: מי אמור לפקח על כך?

חיים לשם: אמ"ש, אבל באופן עקרוני אמ"ש ביזר את העניין הזה לסמכויות.

ציקי סלע: רק לעובדות, יש שתי רמות של בקרה.

ציקי סלע: חלוקת התקנים הבקרה היא של אג"ת, כמו שתיארת, אגף התכנון, נתייחס גם לעניין הזה למה זה בוזר ומה אנחנו עושים בעניין הזה לאור הביקורת ובכלל.

ציקי סלע: לגבי הפיקוח, יש פיקוח נוסף שהוא לא דרך התקנים, הוא הוצג למבקר, והוא תפקידו של אגף משאבי אנוש על ידי המינהל הטכנולוגי לראות שאנשים עובדים במקצוע.

ציקי סלע: ועל זה אנחנו מפקחים דרך התקנים.

חיים לשם: זהו פיקוח באמצעות חריגים, הוא לא פיקוח יזום שלכם.

חיים לשם: אם מתלוננים אז אתם בודקים את התלונות.

יאיר גולדברג: בתקופת הביקורת לא היה פיקוח יזום.

יאיר גולדברג: היה פיקוח באמצעות מקרים שהגיעו אל אמ"ש כתוצאה מתלונות של עתודאים.

חיים לשם: משרד מבקר המדינה השווה במספר סמכויות בין התפקידים של כמאתיים ארבעים עתודאים שנבחרו באופן מקרי לבין התקנים שבהם הם הוצבו ונמצא כי חמישים ושמונה מהם, כעשרים וארבעה אחוז, ממלאים תפקידים שלא נקבעו להם תקנים.

חיים לשם: מצב כזה עלול לפגוע במיצויים המקצועי של עתודאים אלה, נתתי את הדוגמא של המתמטיקאים.

חיים לשם: 4.

חיים לשם: חוסר שביעות הרצון של העתודאים משירותם הצבאי על רקע מיצויים המקצועי צוין בדו"ח השנתי של נציב קבילות החיילים משנת 2000 וממחקרים שערך המרכז למדעי התנהגות באגף משאבי אנוש בשנים 2004 ו-2005.

חיים לשם: נמצא כי הסמכויות שעליהן מוטלת האחריות למיצוי המקצועי של העתודאים אינן מקיימות פיקוח ראוי בעניין שיבוץ עתודאים בתפקידים ובתקנים בהתאם להשכלתם.

חיים לשם: אגף משאבי אנוש עצמו אינו מקיים בעניין זה מטעמו פיקוח יזום עליהם.

חיים לשם: 5.

חיים לשם: לפי מדיניות אגף משאבי אנוש על כשמונים עד תשעים אחוז מהעתודאים עליהם לעבור קורס קצינים.

חיים לשם: כאלף שבע מאות מבין ארבעת אלפים מאתיים העתודאים, כארבעים אחוז ששירתו בצה"ל בינואר 2007 בשירות חובה, או בשלוש השנים הראשונות לשירות הקבע לא הוסמכו לקצונה.

חיים לשם: וכך לא מומשה במלואה המדיניות שנקבעה ונפגע מיצוי הפוטנציאל משילוב של תרומתו המקצועית של העתודאי בעקבות רכישת השכלה אקדמית ושל תרומתו בעקבות הכשרתו והסמכתו כקצין.

חיים לשם: 6.

חיים לשם: לפי נתוני מחלקת הסגל באגף משאבי אנוש מנובמבר 2006 כשלושים אחוז מכלל העתודאים ששירתו בצה"ל לא השלימו תואר ראשון או שלא העבירו את פרטיו כדי שיוזנו לרישומי המחשב של צה"ל.

זבולון אורלב: אז איך הם בעתודה אקדמית?

חיים לשם: אתה שואל איך הם משובצים בצבא?

ציקי סלע: קודם כל בואו נזכור שאנחנו מדברים באנשים ובישראלים, לצורך זה אני אסביר לך גם את התהליך וגם את העובדות.

ציקי סלע: מה שהמבקר מתאר זה אנשים שחסר להם עוד קורס אחד, שני קורסים.

ציקי סלע: זה קורה כי הישראלי רוצה למשוך עוד טיפה בלימודים, לאחרי הגיוס או לצבא, והוא מדבר על קורס או שניים שחסרים לו ולכן אין לו את הדיפלומה הפורמלית.

חיים לשם: מספר ניכר של עתודאים הרשומים כחסרי תעודה מחייב את אגף משאבי אנוש והסמכויות לבדוק את הסיבות לכך ולפעול לצמצום התופעה.

חיים לשם: 7.

חיים לשם: תוכנית זו מיועדת לצמצום פערים בחברה בישראל באמצעות הקניית השכלה אקדמית בקרב תלמידים מוכשרים החיים ביישובי הפריפריה הגיאוגרפית והחברתית של מדינת ישראל.

חיים לשם: חלק מתוכנית זו תופעל בצה"ל במסגרת העתודה האקדמית באמצעות מינהלת מיוחדת בחיל המודיעין ובפיקוח ובקרה של אגף משאבי אנוש.

חיים לשם: המינהלת מעניקה סיוע כלכלי לעתודאים הזקוקים לכך.

חיים לשם: המינהלת קבעה מבחנים להענקת סיוע כלכלי לעתודאים על בסיס מצבם הסוציו-אקונומי ומידרג של יישובים בסדר עדיפות יורד.

חיים לשם: יישובים המדורגים בדירוג א' פלוס, שתושביהם הם הזקוקים ביותר לסיוע כלכלי.

חיים לשם: יישובים בדירוג א' הזקוקים במידה פחותה לסיוע כלכלי ויישובים בדירוג ב' שתושביהם זקוקים במידה הפחותה משתי הדרגות הקודמות לסיוע זה.

חיים לשם: בתחילת שנת הלימודים תשס"ז אוקטובר 2006 צורפו עתודאים לתוכנית עתידית במידרג שונה מזה שנקבע.

חיים לשם: כארבעים ושמונה אחוז מהם היו מיישובים בדירוג ב' בשעה שרק שלושים אחוז היו מיישובים בדירוג א' פלוס או מדירוג א' שהעתודאים שלהם הם הזקוקים ביותר לסיוע כלכלי.

זבולון אורלב: מי סיווג את היישובים למידרג?

ליאור פרלמן: הבסיס הוא המידרג של האשכולות, ביחד עם מספר האקדמאים שמגיעים מאותם יישובים למסלולים השונים.

חיים לשם: לדעת משרד מבקר המדינה נוכח נתונים אלה ראוי שאגף משאבי אנוש יקיים פיקוח ובקרה על תוכנית עתידים בתחום זה כדי לבחון את מיצוי הפוטנציאל של עתודאים מהיישובים בדירוג א' פלוס וא', נוכח חשיבותו של מסלול העתודה האקדמית.

חיים לשם: כדי להפיק את התועלת המירבית מבוגריו ראוי שצה"ל יערוך מיפוי מפורט של התפקידים המיועדים לעתודאים ויעגן תפקידים אלה בתקנים שישקפו את הצרכים של צה"ל בעתודאים.

חיים לשם: מיפוי כזה, צריך לשמש בסיס לכל שיא של עתודאים שייקבע בצה"ל, כמו כן ראוי להעניק סדרי פיקוח הדוקים על מיצויים המקצועי של העתודאים הן בסמכויות והן על ידי אגף משאבי אנוש כדי למצותם מקצועית באופן מיטבי.

זבולון אורלב: אני חושב שהנקודות הן מאוד ברורות וחדות, ושאתם תתייחסו נושא נושא.

זבולון אורלב: כהרגלנו עיקר הדיון שלנו זה הפקת הלקחים, תיקון הליקויים, איך הדברים האלה מתקדמים.

23591: אני מבקש לא לדבר בוועדה.

23591: אתה האשמת אותי שאני מזלזל בהוראות הכנסת ומצפצף עליהם.

23591: אני ביקשתי לבדוק את זה, לא קיבלתי תשובה, פניתי לפרקליט הצבאי הראשי, קיבלתי תשובה שהוא לא מכיר בשום הוראת כנסת שאני זילזלתי בה או החלטת כנסת.

23591: אני חושב שאו שאני אדע במה אני מזלזל ואם לא אז ערך של המלים שלי בכנסת נראה לי קצת בעייתי.

23591: כקצין בצבא באתי לפה, אנשים שלי יעשו את העבודה.

23591: אני באופן אישי עד שאני לא אדע על איזה החלטות של כנסת אני מצפצף אני מבקש לחסוך ממני את הסיכון שייאמרו עלי עוד פעם דברים כאלה.

זבולון אורלב: הויכוח בינינו לא קשור לעבודת ועדת ביקורת המדינה.

23591: זה לא ויכוח, אני קצין בצבא.

זבולון אורלב: אני אמרתי את מה שאמרתי באשר למידע שהובא לידי בהתייחסות לגיוסם של בחורי ישיבות ההסדר, להחלטתך על אי גיוסם של בחורי ישיבות ההסדר לגולני וצנחנים, אני סברתי, ואני סובר גם היום, שועדת חוץ ובטחון קיבלה החלטה ברורה מאוד בעניין הזה וגם שר הבטחון הודיע שם.

זבולון אורלב: אני חושב שפעלת שלא כראוי בסוגייה הזאת.

זבולון אורלב: אני לא חושב שהויכוח הזה צריך להתברר כאן.

זבולון אורלב: יש ועדת אתיקה של הכנסת, אם האלוף חושב שדבריי היו לא ראויים אתה מוזמן לפנות לועדת האתיקה שתבדוק את התלונה הזאת, היא תזמין אותך, היא תזמין אותי, אני עדיין עומד על דבריי, ואני לא חושב שאתה רשאי עכשיו להימנע מלדווח לועדת ביקורת המדינה, שהיא ועדה סטטוטורית ואתה מוזמן פה על פי חוק, אני לא חושב שאתה רשאי להימנע מלדווח לועדה על התייחסותך לדו"ח מבקר המדינה.

זבולון אורלב: אני מציע את הויכוח הזה לעשות במישור אחר, במקום אחר, שם אני אומר את דבריי אולי יותר בחריפות מאשר בעדינות כאן בועדת ביקורת המדינה ואני מציע שבכל זאת תמלא את חובתך על פי חוק ותתייחס לדו"ח מבקר המדינה, כי כך החוק מחייב אותך.

23591: יש לי קצינים בצבא, ולכל אחד יש את התפקיד שלו.

23591: אני אנסה כמה שפחות להתייחס עד שאני לא אדע על איזה הוראת כנסת אני מצפצף, אני מתכוון לעמוד בכל החובות שלי כאזרח, כקצין, לכבד את הכנסת ולכבד גם אותך כיושב ראש.

זבולון אורלב: הבהרתי לך.

23591: גם אני הבהרתי, אם תגיד לי שאני חורג מהסמכות שלי או מהחובות אז אני אעמוד בזה.

זבולון אורלב: האלוף אלעזר, זה לא קשור כרגע לדו"ח מבקר המדינה.

זבולון אורלב: אני חושב שפעלת שלא כראוי בסוגיית גיוס בני ישיבות שקשורה להחלטה של ועדת חוץ ובטחון, זה לא קשור לועדת ביקורת המדינה.

זבולון אורלב: חובתך, חובתו של כל מי שהדו"ח מתייחס אליו להתייצב בפני הוועדה ולהופיע בפניה, והמחוקק קבע את הדבר הזה לא כדי שמישהו יבוא לכאן בגלל ויכוח אחר ויימנע.

זבולון אורלב: ולכן אני מחייב אותך, בתוקף סמכותי, למסור את התייחסותך לדו"ח באופן ישיר.

23591: בהמלצת המבקר נמצא כי בשנים 2005-2006 היו עודפים ניכרים בעתודאים בהשוואה לשיאים שנקבעו בתר"ש עתודאיםב- 2002 שפגעו במיצויים המקצועי המיטבי.

23591: יוצא שהתוכנית אינה ממלאת את ייעודה כתוכנית לאיוש עתודאים בהתאם לצרכיהם.

23591: אין לקשור בין העודפים לבין יעילות הכלי.

23591: יחד עם זאת גם את התר"ש המבוצע השנה לוקח בחשבון את סיכום המכסות מול מוסדות הלימוד.

23591: מבחינת הסטטוס התר"ש החל בהורדת אג"ת ואמ"ש צפוי להסתיים ביוני 2008.

23591: בקשר להערה להצבת העתודאים, התפקידים שבהם הוצבו העתודאים מופו אך לא עוגנו בתקנים, כמו שהסביר פה אל"מ ציקי סל"ע, נמצא כי בשנתיים האחרונות הוצבו עתודאים לא תמיד לפי תוצאות המיפוי.

23591: סמכויות התקינה בוזרו לגופים, לכן לא היתה בקרה ברמת השורה.

23591: נכון למסד מנגנון בקרה עם סיום התר"ש הנוכחי, בסיום התר"ש ימופו השורות הרלוונטיות ויעוגנו בהתאם.

זבולון אורלב: אז בתר"ש הבא שמתחיל בשנת 2007?

23591: אנחנו התחלנו למפות אותו.

23591: יהיה את הביזור, אבל יהיה פיקוח על הביזור.

ציקי סלע: הוא מפקח על כל תנועה.

ציקי סלע: הסמכות תצביע על התקנים הספציפיים ומרגע שהיא תרצה להזיז מתקן לתקן היא תקבל את האישור.

ציקי סלע: הסמכות שלה תישאר אבל היא תקבל אישור לתנועה של התקן.

ציקי סלע: גם לגבי הסעיף הקודם אני רוצה להסביר, או אולי לפני זה בכלל לפתוח שקודם כל אנחנו מאוד מברכים על הביקורת, מבחינתי, כי כמו תמיד זה נתן לנו שיקוף, אפילו הסעיפים שעולים פה הם פחות ממה שאנחנו מטפלים בעקבות הביקורת הזאת.

ציקי סלע: בנוסף על תפקידה עליה להתמקד בטיפול הכולל בכל הליקויים, לאו דווקא בראייה של אמ"ש אלא בראייה הצה"לית הכוללת.

ציקי סלע: בהתייחס לסעיף הקודם שראש אמ"ש דיבר עליו, צריך להבין שכשאנחנו עושים תר"ש אנחנו מדברים על תר"ש שמנסה לחזות צרכים של הצבא, שהוא ארגון מאוד מאוד דינמי, לטווח של שבע, שמונה שנים קדימה, ואני מכניס את עתודאים ללימודים בטווח שהם לומדים בין ארבע לשבע שנים, תלוי באיזה מקצוע.

ציקי סלע: שהיכולת למצוא הלימה מלאה בין התקנים לבין היציאה ללימודים היא לא בהכרח קיימת, מה שגם היציאה ללימודים היא פונקציה של יכולת להתקבל לעתודה, כמו שאמרת, שזה לא תמיד לפי הצרכים שלי.

ציקי סלע: ולכן אותה תופעה שדיבר עליה המבקר היא תופעה חד פעמית של שנתיים, לדעתי אגב בהיסטוריה של צה"ל, 2005-2006, היה עודף עתודאים, מעבר לצרכים לכאורה.

ציקי סלע: כי אותו תר"ש שהיה בנקודת הייחוס הרלוונטית צפה צרכים מאוד גדולים, רק שלצבא לא היה כוח אדם להשקיע בתר"ש הזה.

ציקי סלע: הוא אמר אני צריך, אני לא אפרסם תקנים כי אני מעדיף את התקנים בדברים אחרים.

ציקי סלע: ולכן אנחנו הוצאנו ללימודים בראייה של התר"ש המתוכנן, יותר לכאורה ממה שצריך.

ציקי סלע: אחרי חמש שנים מצאנו את עצמנו עם עודף עתודאים.

זבולון אורלב: איך אתה מבטיח שבעתיד זה לא יקרה?

ציקי סלע: אני עושה מאמץ עילאי ליצור הלימה בין המרכיבים המורכבים האלה של המטריצה.

ציקי סלע: יציאה של חמש שנים לפני שאני משבץ את הבנאדם בכלל, ותר"ש שמנסה לחזות שבע שנים קדימה.

ציקי סלע: אני מוכרח לציין גם שכשמתאר פה המבקר, עודף, זה עודף טכני.

ציקי סלע: ההתנצלות היא על העודף טכני.

ציקי סלע: כי הוא בודק, אין תקן, זה עודף.

ציקי סלע: אני מוודא, במנגנון שלי, שגם אותו אחד שנקרא עודף, ואני גם מצליח בתשעים ותשעה אחוז מהמקרים, העיסוק שלו דה פקטו הוא במקצוע.

ציקי סלע: כי היה לי צורך במקור, רק לא היה לי את היכולת לפרסם תקן בראייה הכוללת של צרכי הצבא.

ציקי סלע: אז אני מחפש את הנישה שאין בה כרגע תקן, אבל בינתיים הוא עושה עבודה מקצועית לעילא ולעילא, ואם הוא לא עושה, הוא מתלונן או שאני בודק בדרכים אחרות.

זבולון אורלב: איך אתה יכול לשבץ אם אין תקן?

ציקי סלע: ברגע שחוזר עתודאי בוגר עתודה כמהנדס, אני לא אקח אותו אחרי ארבע שנות לימודי הנדסה ואשבץ אותו במשהו שהוא לא במקצוע שהוא למד.

ציקי סלע: זה לא יהיה הגון כלפי הפרט, זה גם יהיה בזבוז בראיית משאבי צה"ל, כי צה"ל גם משקיע הרבה בלימודים האלה, שכר לימוד, יש הרבה דברים שאנחנו משקיעים בו במהלך הלימודים.

ציקי סלע: אז גם אם אין תקן אני סורק את הצבא לחפש איפה רציתי שיהיה תקן.

ציקי סלע: ברגע שאני שם עכשיו עתודאי במקום אחר חסר משהו באיזה שהוא מקצוע יותר פשוט שהצבא תיעדף אותו בסדרי העדיפויות שלו.

ציקי סלע: אני מעדיף לשמור פער במקצוע ההוא באיזה שהוא מקום ולחפש את המקום שהעתודאי הזה יהיה הכי אפקטיבי, על אף שפורמלית אין שם תקן ברמה הטכנית.

23591: בנוגע לפיקוח הצבת העתודאים נמצא כי הסמכויות שעליהן מוטלת האחריות למיצויין המקצועי של העתודאי אינן מקיימות פיקוח ראוי בעניין שיבוץ עתודאים בתפקידים ובתקנים בהתאם להשכלתם, עובדה אשר גורמת לחוסר שביעות רצון אצל העתודאים משירותם הצבאי.

23591: אמ"ש עצמו אינו מקיים פיקוח יזום בעניין זה, אלה ממצאי המבקר נבחנת הצעה לצביעת כלל התקנים בתום התר"ש ולבצע בקרה מולם ברמת השיבוץ, כל שינוי בתקינה יחייב אישור אמ"ש ומנחה מקצועי רלוונטי.

23591: נוהל המדגיש את חשיבות השיבוץ במקצוע.

זבולון אורלב: מה הבעיה כן להחליט שהתקן צבוע עד הסוף?

זבולון אורלב: למה היא רק נבחנת?

ציקי סלע: הסברתי ליושב ראש ששיטת הניהול של הצבא היא מבוזרת, מכיוון שהצבא ארגון מאוד גדול, מטה כללי אג"ת נותן סלים שונים של תקנים לפי מאפייני התקן.

ציקי סלע: סל של לוחמים, סל של טכני, הרבה מאוד סלים.

זבולון אורלב: כסף זה עניין אחר לפי דעתי.

זבולון אורלב: בוא ניקח שוב את עניין מהנדסי החשמל, שאג"ת קבע שחילות השדה צריכים x מהנדסי חשמל אז הם קבעו את זה על סמך משהו.

זבולון אורלב: הם לא קבעו ככה באוויר.

זבולון אורלב: הם בחנו את התפקודים ואמרו שמה, פה צריך, סך הכל תשע עשרה.

זבולון אורלב: למה כשבאים להקצות אומרים שמע, עכשיו לא צריך פה, קחו תשע עשרה תעשו עם זה מה שאתם רוצים.

ציקי סלע: התהליך הוא כדלקמן, ניקח משהו שהוא יותר מובחן לצורך העניין ואז זה יהיה פשוט.

ציקי סלע: רופאים לדוגמא.

זבולון אורלב: רופאים זה פחות בעיה.

ציקי סלע: אז נישאר עם מהנדסים.

ציקי סלע: אני אסביר את התהליך.

ציקי סלע: לצורך העניין מהנדסי חשמל ניצמד לדוגמא שלך.

ציקי סלע: המנחה המקצועי למהנדסי חשמל בצבא הוא קצין חימוש ראשי.

ציקי סלע: הולך קצין חימוש ראשי מול הזרועות, לזרועות יש את הסמכות לבקש ממנו תקנים של מהנדסי חשמל.

ציקי סלע: הוא אומר לו עכשיו זרוע יבשה אני מצביע על חמישים תקנים שאני צריך.

ציקי סלע: הולך קצין חימוש ראשי וקובע שמקצועית צריך את החמישים תקנים האלה.

ציקי סלע: צובע תקן אחרי תקן ומשאיר את החמישים תקנים האלה.

ציקי סלע: צוברים ככה מכל הזרועות, מגיעים למאתיים מהנדסי חשמל שצריך בצבא, מאובחן, פר תפקיד, פר משימה, עם האזהרה שאמר פה ראש אמ"ש שגם אני אמרתי מקודם, מאובחן לטווח של עשר שנים קדימה בעצם, לנסות לחזות מה אנחנו נצטרך.

ציקי סלע: הגיעו למאתיים.

ציקי סלע: עכשיו הולכים לבעל הבית של התקנים בצבא, אג"ת, שאחראי על כלל חיילי החובה.

ציקי סלע: אומר אני נורא מצטער, במהנדסי חשמל אני כמטה כללי יודע להקצות לצבא מאה, כי אלה היכולות של הצבא.

ציקי סלע: כי אני צריך עוד מאה במקום מהנדסי חשמל לוחמים.

ציקי סלע: אלה סדרי העדיפויות של הצבא.

ציקי סלע: ואז בשיטת הניהול היום, ועל זה דיבר ראש אמ"ש שאנחנו בוחנים שינוי, מה אומר אז אג"ת, אני לוקח את המאה ואני קובע.

ציקי סלע: זרוע יבשה שהיו מתוכננים בה חמישים, אני נותן לה עשרים.

ציקי סלע: עכשיו מתוך החמישים של קצין חימוש צבא זרוע יבשה בוחרת לעצמה בסדרי העדיפויות שלה כזרוע איזה עשרים היא צובעת.

ציקי סלע: אגב פה מדברים על עתודאים בחובה, יכול להיות שהזרוע תגיד או.

ציקי סלע: קיי, השלושים הנוספים נורא חשובים לי, מסל הקבע שהוא נתן לי, ואת סל הקבע הוא נותן לו כמוצר.

ציקי סלע: זה הדינמיקה, הכל לטווחים נורא נורא רחוקים, והתר"ש כמו שנאמר פה בוצע ב-2002 לאחרונה.

ציקי סלע: תר"ש זה אבחון תקן תקן של קצין חימוש ראשי.

זבולון אורלב: אתה רואה שהשיטה הנוכחית הביאה לתוצאות שהן חופשות פערים.

זבולון אורלב: אם אתה משאיר את השיטה הנוכחית צריך לדעת לצמצם את הפערים האלה.

ציקי סלע: התייחס פה ראש אמ"ש שאנחנו עכשיו עושים תר"ש חדש, בלי שום קשר לביקורת, כי זה הזמן שמתוכנן תר"ש חדש, ונסיים אותו תוך חצי שנה.

ציקי סלע: אנחנו נתייחס גם לסוגייה איך מבקרים על צביעת התקן בתוך התר"ש, למרות שזה שונה מכל כללי התקינה של הצבא.

ציקי סלע: אבל אנחנו ניתן את סדרי העדיפויות השונים בגלל ההערה של המבקר.

ציקי סלע: אבל יש עוד מנגנון שבנינו אותו כבר ב-2003.

ציקי סלע: אני לא יודע למה הוא לא התייחס אליו, זכותו כמובן להחליט אם הוא מתייחס או לא.

ציקי סלע: כל עתודאי שמשובץ היום ליחידה נדרש על ידינו, מטה כללי אמ"ש, תוך חודש וחצי מיום ההצבה שלו, למלא דו"ח מפורט שבו הוא מציין, והוא חותם והמפקד חותם, האם העיסוק שהוא מבצע הוא עיסוק במקצוע וכו'.

ציקי סלע: זה עדיין סוג של איבחון.

ציקי סלע: העתודאי אומר, המפקד מדווח שהתקן שאליו הוצב העתודאי דורש את המקצוע של העתודאי.

ציקי סלע: והעתודאי מדווח שבתחושות המקצועיות שלו כמובן בתחילת הדרך הוא מזהה את התקן שדורש את המקצועיות שלו.

ציקי סלע: אני חושב שזה סוג של מנגנון סביר לבקרה, ואני מקבל את הדיווחים החריגים, או שהמפקד חושב אחרת, שזה מן הסתם מצב חריג מאוד, כי המפקד ביקש את העתודאי, או שהעתודאי מדווח אחר.

ציקי סלע: וכמו שנאמר, ובעידן של אינטרנט, יש לי אגב סר"ן שלם

ציקי סלע: של קבע, שכל תפקידו לענות לעתודאים.

ציקי סלע: הוא ענה בשנה האחרונה על שמונת אלפים פניות.

ציקי סלע: שאילתות של עתודאים שבין היתר כל עתודאי יכול לדווח לו, באינטרנט הצה"לי, און-ליין.

23591: לגבי קורס הקצינים, נאמר על ידי המבקר שעל אף שעל פי מדיניות אמ"ש על כשמונים תשעים אחוז מהעתודאים לעבור קורס קצינים ארבעים אחוז מהעתודאים ששירתו בצה"ל בינואר 2007 בשירות חובה בשלוש השנים הראשונות לשירות הקבע לא הוסמכו לקצונה.

23591: כנראה הפער בגין עודפים בבה"ד 1, הכוונה לעמוד ביעדים מ-2008 ואילך.

23591: תחקיר מבוצע על ידי מנת"מ, גוף שבודק אצלנו.

23591: בה"ד 12, העברנו את הנשים גם כן לבה"ד 1, למעשה את כל הכשרות הקצונה שלנו לבה"ד 1.

23591: נוצרה בעיה פיזית, גם של מקומות בבה"ד, גם של המבנה הפיקודי של הבה"ד.

23591: אנחנו מטפלים בזה, וכבר עכשיו אי המיצוי ירד.

23591: ומ-2008 מהשנה הזאת אנחנו נעמוד ביעד.

ציקי סלע: עכשיו זה כבר עשרים וחמישה אחוז, תמיד נעמוד על אזור החמישה עשר עשרים אחוז לא יוצאים בגלל שלפרט יש כל מיני בעיות ביכולת לצאת לקורס קצינים.

ציקי סלע: הפער נסגר.

זבולון אורלב: המבקר לא ביקר את המדיניות.

זבולון אורלב: הוא אמר לפי המדיניות שלכם אתם לא עומדים.

זבולון אורלב: אם אתם אומרים שאתם בתהליך תיקון וב-2008 זה יחזור לקדמותו זה בסדר גמור.

23591: לגבי השלמת התואר והדרגה, לפי הנתונים שלושים אחוז מכלל העתודאים ששירתו בצה"ל לא השלימו תואר ראשון.

ציקי סלע: אני אציג עוד פעם את המנגנון שבנינו.

ציקי סלע: קודם כל הסוגייה היא עוד פעם טכנית, על מספר קורסים בודדים שלא פוגעים ביכולת התפקוד של הפרט, ואמרתי למה זה קורה, כי הפרט ניסה דרך זה למשוך בעצם עוד סימסטר באוניברסיטה.

זבולון אורלב: אתה מגייס אותו אחרי שלוש שנים, בין אם הוא גמר ובין אם הוא לא גמר?

ציקי סלע: לא.

ציקי סלע: אני מגייס אותו ברגע שאני מזהה שמקצועית הוא יכול להתחיל לתפקד.

ציקי סלע: אם הוא במצב של פער מאוד מהותי אני לא מגייס אותו.

ציקי סלע: מה שעשיתי זה שני דברים, אלף חיזקתי מאוד מאוד את מנגנון הבקרה בלימודים, עוד לפני דו"ח הביקורת נדרש כל סימסטר להגיש דיווח ולהציג, ואם הוא לא מתקדם בקצב שאני רוצה ובציונים שאני רוצה אני גם מפסיק לו את הלימודים.

זבולון אורלב: איזה אחוז מהעתודאים לא עומדים בהישגים הלימודיים?

ציקי סלע: עשרים אחוז לאורך כל המסלול, מתחילתו ועד סופו עשרים אחוז, ביוזמתנו.

זבולון אורלב: יש כאלה שנושרים מיוזמתם?

ציקי סלע: ודאי שיש.

קרן בן נתן קרוגר: עשרים אחוז זה כולל, גם מיוזמתם.

קרן בן נתן קרוגר: מתוכם בערך בסביבות השישים אחוז ביוזמתם.

זבולון אורלב: מתוך העשרים אחוז שישים אחוז זה ביוזמתם וארבעים אחוז זה ביוזמתכם?

קרן בן נתן קרוגר: כן, בערך, זה גם תלוי במגמות.

זבולון אורלב: מה הסיבה האופיינית שהוא מפסיק מיוזמתו?

קרן בן נתן קרוגר: הוא הבין שזה לא בשבילו, בגלל זה גם הרוב שנשר הוא בשנה הראשונה.

קרן בן נתן קרוגר: הוא הבין שהוא טעה, כשהוא סטודנט באוניברסיטה הוא יכול להחליט לעבור מהחוג לחשמל לחוג למדעי המדינה.

קרן בן נתן קרוגר: אם יש לי צורך במסלול שהוא רוצה לעבור אליו והוא יכול לעבור אליו אז אני מעבירה אותו.

קרן בן נתן קרוגר: אם אין לי צורך אז אנחנו נפרדים כידידים.

ציקי סלע: לא נפרדים.

ציקי סלע: מחבקים אותו לשירות הלוחם, כמו שראוי.

ציקי סלע: אנחנו בנינו גם מנגנון שכשהוא חוזר וחסר לו נקודות לתואר אנחנו מחייבים אותו בתוך החצי שנה עד שנה ראשונה לשירות לסיים את התואר, ואם הוא לא מסיים אנחנו מפעילים נגדו סנקציות.

ציקי סלע: כי לעתודאים יש הרבה הטבות בשירות.

ציקי סלע: למשל יש דבר שנקרא שכר עתודאים וכל מיני הטבות שאנחנו נותנים לעתודאים בשירות.

ציקי סלע: אם הוא לא עומד בהתחייבות כלפינו ולא מסיים את התואר כראוי הוא מאבד חלק מההטבות שמגיע לעתודאי שהוא אקדמאי בשירות.

ציקי סלע: כך שיצרנו מנגנון של שוט טכני כזה שמחייב אותו לסיים את התואר.

זבולון אורלב: לחייל עתודאי יש שכר אחר?

ציקי סלע: יש לו שכר טיפה יותר גבוה מהסדיר, יש לו אפשרות לצאת ללימודים לתואר שני אחרי שנה אחת בחובה, ולהתחיל תואר שני.

ציקי סלע: אם הוא לא סיים אנחנו לא מאפשרים לו להתחיל את התואר השני, למרות שהאקדמיה מאפשרת.

ציקי סלע: אנחנו מצפים שתהיה איזו שהיא מחוייבות כלפינו.

ציקי סלע: ויש עוד הרבה מאוד הטבות בשירות חובה, שכר דירה מתוגבר.

זבולון אורלב: הנתון הזה ששלושים אחוז לא משלימים הוא נתון מקרי של התר"ש הנוכחי או שהוא בעצם נתון רב שנתי כזה?

ציקי סלע: הוא היה די מאפיין, אנחנו הולכים ומורידים אותו עכשיו.

זבולון אורלב: איך תורידו אותו?

ציקי סלע: דרך מנגנון פיקוח בלימודים.

ציקי סלע: מבחינתי אם הוא יסיים בחצי שנה הראשונה לשירות, דיינו.

23591: אנחנו הוספנו מבחני אישיות שלא היו פעם.

23591: לפני הכל, לפני האישור של העתודה.

זבולון אורלב: מה המבחנים האלה צריכים לבדוק בעיקר?

23591: את רמת הערכים שלו, את הסיכוי שלו להישרד שם, שהוא לא יראה פתאום אחרי שנה שהוא יכול להיות מהנדס והוא מרוויח הרבה יותר כסף אז הוא ישבור איתנו את החוזים בצורה ברוטלית.

23591: זה קרה לנו יותר מידי פעמים.

ציקי סלע: הוא שובר את זה דרך פרופיל, דרך דברים לא חוקיים שהחיים מאפשרים.

ציקי סלע: בואו נגיד את זה על השולחן.

ציקי סלע: דרך פרופיל, דרך שקרים לרופא.

זבולון אורלב: יש נתונים על זה?

ציקי סלע: היו כאלה, זה ירד משמעותית בעקבות המבחנים.

קרן בן נתן קרוגר: שלושה אחוז.

זבולון אורלב: זאת אומרת היום עתודאים חדשים צריכים לעבור גם מבחני אישיות, בנוסף לפסיכומטרי והבגרות?

ציקי סלע: בעיקר בפן הערכי.

ציקי סלע: סוף העתודה היא מסלול חשוב.

ציקי סלע: אבל אנחנו כצבא מהלכים על איזון מאוד מאוד עדין.

ציקי סלע: כי הצבא הוא צבא לוחם, ומי שהולך לעתודה הוא גם פוטנציאל ללחימה.

ציקי סלע: לכן כשאני מאפשר למישהו לצאת לדבר החשוב הזה שנקרא עתודה אקדמית, שחשוב לנו, חשוב לעם ישראל, למדינת ישראל, אני צריך לוודא שהוא אחד שהרצונות שלו הם אמיתיים, שהוא רוצה לתרום, שהוא רוצה גם להיתרם דרך זה שהוא יהיה אקדמאי, זה בסדר, אני גם משקיע בו הרבה מאוד כסף כמו שאמרתי, הרבה מאוד כסף של עם ישראל, ושלא יגיע מצב שאחרי שהוא גמר את התואר פתאום אני מוצא אותו גם לא לוחם, גם לא עתודאי וגם לא בשירות צבאי.

זבולון אורלב: איך מבחן כושר הגופני שלו משפיע עליו להתקבל או לא להתקבל?

ציקי סלע: המבחן הוא פרופיל ואין מגבלת פרופיל.

זבולון אורלב: מספר המקומות מוגבל.

זבולון אורלב: יש לך אלף מקומות בשנה, יש לך עליהם אלפיים מועמדים, ויש לך אלף כאלה שיש להם כושר קרבי שיכולים להיות סיירת מטכ"ל ויש לך אלף שיכולים להיות ש"גמלים מבחינת הכושר הפיזי שלהם.

זבולון אורלב: אתה לוקח בשיקול את עניין הכושר?

ציקי סלע: קודם כל אם אתה יכול שהוועדה תחליט שיהיו לי אלפיים אני מאוד אודה לך.

ציקי סלע: לצערי אין לי אלפיים שמתאימים לי, אני לא מצליח לסגור את המכסות.

ציקי סלע: אני מצליח לקבל בשנים האחרונות שמונה מאות חמישים כל שנה, אלה שמתאימים, אחרי מבחני האישיות.

זבולון אורלב: כמו שאלעזר רמז, בעיקר בעניין של הערכיות.

ציקי סלע: במציאות הקיימת אני אדיש לחלוטין לפרופיל.

ציקי סלע: מה שמעניין אותי זה שהוא מתאים לעתודה בפן הערכי ובפן ההישגי.

ציקי סלע: אגב הרף שלנו יותר גבוה מהרף של האוניברסיטאות.

ציקי סלע: אנחנו בודקים דברים מעבר לפסיכומטרי.

ציקי סלע: מה שמעניין אותי זה איכותו של האדם במובן הכולל ולא הפרופיל שלו.

ציקי סלע: בהחלט אם בעתיד יווצר מצב שיש לו עודף פוטנציאל אז לפרופיל יהיה גם משמעות, אבל לעת הזאת, כי כמו שאמרתי אנחנו צבא לוחם בראש ובראשונה, וצריכים למצוא מי שיילחם בטרור, יילחם באיומים מרחוק.

לימור לבנת: לעניין הזה, בדו"ח המבקר מופיעה הערה לגבי מתן דרגת סגן.

ציקי סלע: המבקר לא דיבר על זה.

ציקי סלע: מדובר במשהו ממש טכני.

ציקי סלע: אנחנו כצבא החלטנו שאנחנו רוצים לתת סגן.

ציקי סלע: סיכמנו את זה עד ראש אמ"ש שהוא המוסמך לסכם דבר כזה.

ציקי סלע: עוד לא שונתה הפקודה הכתובה, אגב היא בתהליכי שינוי כרגע.

ציקי סלע: ברגע שהאלוף שאחראי על הפקודה מאשר את השינוי ניתן לבצע את השינוי, למרות שהפקודה הכתובה ברשומות עוד לא שונתה.

ציקי סלע: הכל לוקח זמן, גם לשנות פקודה לוקח זמן.

ציקי סלע: הרבה גורמים צריכים לחתום על זה, לפרסם את זה.

ציקי סלע: זה משהו טכני, החלטנו שאנחנו רוצים, וראש אמ"ש אישר את ההחלטה וזה בסמכותו לאשר.

ציקי סלע: הפקודה הכתובה עוד לא שונתה.

יאיר גולדברג: יש כאן משהו שמתחבר לדבר שעלה קודם.

יאיר גולדברג: זה מכוון כלפי אנשים שלא השלימו את לימודיהם.

יאיר גולדברג: כך שלמעשה לצבא היתה אפשרות להפעיל סנקציה כלפי האנשים שעדיין לא השלימו את לימודיהם.

חיים לשם: אנחנו אמרנו שזה כולל גם את הפיקוח על אלה שלא סיימו לימודים.

לימור לבנת: בנוגע למספר המועמדים.

לימור לבנת: בעצם יש שמונה מאות חמישים בערך בשנה, אתם נוקטים איזו שהיא פעולה אקטיבית בעניין הזה?

ציקי סלע: ראשית אנחנו פועלים פעולה אקטיבית מאוד, ואני הייתי אומר שזה אחד המערכים שיש בו פעולה אקטיבית מובנית מהיחידים שיש לנו בצבא לטובת עידוד הצטרפות.

ציקי סלע: הדגש שלנו בעידוד הצטרפות הוא קודם כל למקצועות, זאת אומרת רפואה, מהנדסים ואחרי זה כל השאר.

ציקי סלע: הדבר השני הוא שאנחנו פועלים באופן חזק מאוד בנוגע לעידוד הרשמה של נשים למערך הזה, כי אנחנו חושבים שיש לזה ערך לאומי בכלל, חשוב שזה ייאמר כי אנחנו עושים בזה פעילות.

ציקי סלע: העידוד מבוצע באחריות אגף משאבי אנוש, קודם כל באמצעי שיווק רגילים, זאת אומרת אנחנו מפרסמים ברמה פרסומית שיווקית, ולכל מי שהוא פוטנציאל מגיעה איגרת הביתה.

ציקי סלע: מגיע לו גם SMS עם הודעה מאתנו, אנא הרשם, אנא קבל פרטים, מתי תאריכי הרשמה.

ציקי סלע: אנחנו שולחים סגני אלופים לכל בתי הספר בארץ, מהנדסים, שעושים הרצאות ייעודיות.

ציקי סלע: כל כיתה מקבלת לפחות הרצאה אחת בבית הספר על המסלול של העתודה, על היתרון שלו ועל הערכיות שלו, בצד ההדגשה שהוא מתחרה על הלחימה.

ציקי סלע: וההיבט שדיברתי עליו מקודם מבחינתנו, שאנחנו לא מעלימים את זה, שאנחנו נמצאים פה באיזו שהיא דילמה פנימית שלנו.

ציקי סלע: בנוסף לזה אנחנו מפעילים מכינות ייעודיות לאנשים שחלשים.

ציקי סלע: לדוגמא ברפואה, יש בעיה בזה שאנשים מתאימים אבל לא מתקבלים בגלל מקומות.

ציקי סלע: לכן אנחנו לוקחים אנשים שאנחנו מוצאים אותם שיש להם פוטנציאל להיות מתאימים, משקיעים בהם שנה במכינה, זאת אומרת מוסיפים להם עוד שנה לשבע שנים בעצם, עוד שנה בעתודה, ואז שולחים אותם להתקבל, אחרי שנה במכינה שאנחנו משלמים אותה.

23591: גם עתידים נועדו בשביל הדברים האלה בדיוק.

23591: הוא מביא לנו תוצאות ואנחנו מעורבים שם מאוד.

23591: יש לנו עשרות אחוזים מהעתודאים שלנו שעד היום הם בוגרי עתידים בזכות הפרוייקט של עתידים.

23591: זה חלק מהשילוב בין הצרכים של הצבא למה שאנחנו חושבים הצרכים של המדינה, שבפריפריות או במקומות אחרים יהיו גם בעלי מקצועות שאחרי זה יש להם ערך.

ציקי סלע: לגבי מהנדסי החשמל.

ציקי סלע: במדינת ישראל יש כללים של רישוי מי צריך את ההסמכה.

ציקי סלע: אצלנו תשעים ותשעה אחוז מהתפקידים של המהנדסים לא צריכים את ההסמכה הזאת על פי הקריטריונים של החוק.

ציקי סלע: וחידדנו, לאותם תפקידים שצריכים שיהיה להם את הרישיון כמובן, וזה שונה ותוקן והבעיה פשוט לא קיימת יותר.

ציקי סלע: התקן שדורש, והוא תקן להבדיל מהתקנים האחרים הוא אחד, ברור וממוקד, לא כמו בשיטה הקודמת, ושם אנחנו מעבירים את המבחנים.

יאיר גולדברג: חשוב להדגיש בהקשר הזה שכאשר אנחנו עשינו את העבודה למעשה לא היה מידע לגבי הנושא הזה.

יאיר גולדברג: אנחנו קיבלנו סימני שאלה וקיבלנו מצב שלא יודעים מי צריך איזה רישיון למה ואם בכלל.

ציקי סלע: אמרתי למבקר שאני מודה לו על כל ביקורת.

ציקי סלע: ברור לי שבכל ביקורת יהיו הערות, מטבע הדברים.

ציקי סלע: אני מודה לו על הביקורת וככה אנחנו יכולים לשפר את עצמנו.

ציקי סלע: לגבי מימוש שירות הקבע.

ציקי סלע: אני לא יודע להגדיר אם זאת אי הבנה או שלא הצלחתי להבהיר את עצמי בהתייחסות אל הביקורת.

ציקי סלע: המדיניות שלנו היא שישים אחוז, לא תשעים אחוז כמו שמופיע בדו"ח הביקורת.

ציקי סלע: זה תשעים אחוז לשנת הקבע הראשונה, אבל יש מדרגות בהמשך, עד דרגת חופש מלאה לסמכות בשנה השלישית.

ציקי סלע: הממוצע של המימוש צריך להיות שישים אחוז ואנחנו עומדים בממוצע הזה של השישים אחוז.

זבולון אורלב: למה קבעתם רק שישים אחוז?

ציקי סלע: זה ממוצע.

ציקי סלע: בשנה הראשונה של הקבע חייבים תשעים אחוז.

ציקי סלע: אני רוצה בסוף שראש הסמכות, שיש לו משאב תקציבי לקבע מוגבל, יביא בחשבון את העתודאי שעומד לפניו, מה המשימה שהוא עושה, לעומת משימות אחרות שיש לו בארגון, ואני נותן לו את הגמישות.

ציקי סלע: מצד אחד אני כופה עליו לממש לפחות את השנה הראשונה.

ציקי סלע: תשעים אחוז זה אומר שזה מאה אחוז, כי הרי בעשרה אחוז תמיד יש חריגים מכל מיני נסיבות המונעות את הכניסה לקבע.

ציקי סלע: אני כופה עליו את השנה הראשונה, זה איזה שהוא מס בגין העתודה.

זבולון אורלב: אתה אומר, שאין מספיק מועמדים לעתודה בחובה.

זבולון אורלב: מאידך כשהוא מסיים את החובה אתה קובע יעד של שישים אחוזים.

זבולון אורלב: אם היית קובע יעד, לצורך העניין הייתי אומר, תשעים אחוזים.

זבולון אורלב: כלומר מגדיל את היעד שלך בחמישים אחוזים, יכול להיות שהיית יכול לוותר על חלק מאלה שמתגייסים לחובה והם היו ממלאים את התפקידים.

זבולון אורלב: אותו מהנדס חשמל במקום שהוא ישרת שלוש שנים ועוד שנה קבע והוא ייפול לך בארבעים אחוזים, הוא ימשיך לשרת עוד שנה או עוד שנתיים, אתה יכול לוותר על אותו בעל כושר קרבי.

ציקי סלע: היעד של השישים אחוז מורכב מזה שבשנה הראשונה זה תשעים אחוז, ובשנה השנייה זה שמונים אחוז.

ציקי סלע: אני כן תובע ממנו את המימוש.

ציקי סלע: מדובר בממוצע על פני ארבע שנים.

ציקי סלע: כשאני אמרתי שיש לי צרכים בחובה זה מביא בחשבון גם את השיקול התקציבי הכולל.

ציקי סלע: סוף שירות החובה הוא יותר זול לארגון הצבאי מאשר משירות הקבע.

ציקי סלע: כשהוא כבר בקבע זה עולה הרבה כסף, הוא כבר מהנדס, הוא עולה שכר מאוד מאוד גבוה.

ציקי סלע: בשיטה שאתה מתאר יכולתי אולי בכלל לוותר על כל שירות החובה ולרכוש יותר משאבים בקבע אם היה לי את הכסף.

ציקי סלע: מה שלא נכון בעינינו.

ציקי סלע: אנחנו חושבים שהשירות הצבאי בעם ישראל כצבא העם צריך להיות שירות חובה בכל המערכים ובכל המקצועות.

ציקי סלע: עכשיו באיזון הנכון, היו תקופות אגב שכפינו שמונים אחוז ותשעים אחוז קבע, ואז באו הסמכויות ואמרו חברים יקרים, אנחנו משקיעים פה מישהו בקבע, שהערך השולי של הקבע שלו, אגב זה קבע מאוד יקר, כי זה קבע של מהנדסים, השכר שלהם הוא גבוה גם כשהם צעירים.

זבולון אורלב: אין ספק שחלק ממה שמרתיע אנשים מלהיכנס למסלול של העתודה זה ההתחייבות של הקבע.

זבולון אורלב: הרי הוא לא יודע אם הוא ייפול בשישים אחוזים בממוצע או מחוץ לשישים אחוזים.

זבולון אורלב: אם היו אומרים לו, שזה רק חובה לשלוש שנים אז יכול להיות שהיה לך היצע יותר גדול, גם כאלה שהם לא בכושר קרבי.

ציקי סלע: קודם כל בשביל העובדות חשוב לציין שעל אף מה שאמרתי שאנחנו עומדים ביעד של עצמנו.

ציקי סלע: היום מופעל קבע לתשעים ושבעה אחוז, ולשמונים וחמישה אחוז מהם מלוא התקופה.

ציקי סלע: הממוצע בעצם יוצא באיזור התשעים אחוז הפעלה בסוף כשמסכמים את העניין הזה.

ציקי סלע: אין אף אחד שעושה רק שלוש שנים כפי שאמרתי, המינימום זה חמש שנים, כי גם באותם ששים אחוז בממוצע אני מחייב לפחות שנתיים ראשונות בסדרי גודל מאוד מאוד גבוהים.

ציקי סלע: ואגב כדאי שתדע גם שאת הקבע קיצרנו.

ציקי סלע: בעבר דרשנו יותר קבע, ולמקצועות מסוימים דרשנו הרבה יותר קבע בתוך העתודה.

ציקי סלע: זה היה מגיע עד לחמש, שש שנים קבע בעבר.

ציקי סלע: היום זה עומד על שנתיים לרופאים ועל יתר העתודה שלוש.

ציקי סלע: אז המספרים קוצרו בראייה הזאת.

ציקי סלע: אני חושב שיש פה איזון נכון בסופו של דבר בהתנהלות.

יאיר גולדברג: חשוב להבהיר שמבחינתנו המדיניות שהוצגה היא עד עשרה אחוז שנה ראשונה של קבע, עשרה אחוז שנה שנייה, ובשנה השלישית מאה אחוז.

יאיר גולדברג: מאה אחוז גמישות לסמכות.

יאיר גולדברג: לא הוצג בפנינו נתון שלפיו שישים אחוז הוא איזו שהיא הערכה שלכם.

יאיר גולדברג: לא הוצגה מדיניות כזאת.

ציקי סלע: השישים אחוז זה תרגום של התשעים וגמישות מלאה.

ציקי סלע: זה יוצא שישים אחוז ממוצע.

ציקי סלע: אבל כמו שאמרתי הבעיה לדעתי לא קיימת, אנחנו מפעילים היום תשעים ושבעה אחוזים בכלל, ושמונים וחמישה אחוזים מהם לכל התקופה.

חיים לשם: אגב הטענה היא לא על העמידה ביעד הכללי, כי כתבנו שאתם עומדים פחות או יותר, אלא הטענה על השונות הגדולה בסמכויות, שהיו סמכויות שהיתה שם נשירה הרבה יותר גדולה מהיעד שקבעתם.

חיים לשם: בין הסמכויות יש פערים גדולים מאוד, והיו כאלה שעברו בהרבה את היעד.

יאיר גולדברג: רצינו רק להגדיר את המדיניות כפי שהיא, לוודא שהבנו אותה נכון.

23591: שיעור הנשים נע בין 2000 עד 2007 בין אחד עשר לעשרים ושישה.

23591: ואנחנו רוצים להגיע לשלושים אחוז.

23591: אנחנו חושבים שלטובת צה"ל ועם ישראל צריך להגיע לשלושים אחוז בגלל האיכויות שיש בנשים.

23591: לצערנו אנחנו ניזונים ממערכת החינוך של מדינת ישראל, ממעמד הלימודים הטכנולוגיים בקרב נשים וגם מהמוכנות של נשים יותר לשרת לאורך זמן בצבא קבע.

23591: תוארה פה מקודם גם המכינה המיוחדת שאנחנו עושים לנשים.

23591: אלה פרוייקטים מיוחדים על מנת לקדם נשים, בעיקר במקצועות הטכנולוגיים שלנו.

23591: בתוך הרפואה התקדמנו מאוד, גם שם היינו שמחים להתקדם יותר.

זבולון אורלב: האם שקלתם להקל על נשים באשר להתחייבות לקבע?

זבולון אורלב: האם זאת הבעיה שמעכבת אותן להתגייס לעתודה?

23591: אנחנו חושבים שהבעיה היא מקדמית יותר.

23591: אני חושב שגם בטכניון אם ילכו לבדוק נשים במקצועות טכנולוגיים, ואז יש שונות מהותית מאוד.

23591: כצבא קשה לנו להתגבר על זה.

23591: אני חושב שאם היינו יודעים שהבעיה היא אצל הנשים אז היינו מוצאים את הפתרון גם ברוח הדברים האלה.

23591: אני חושב שהבעיה הרבה יותר עמוקה.

ציקי סלע: לגבי הנשים אני רוצה שתי נקודות.

ציקי סלע: האחת אנחנו שוקלים כל דבר אפשרי, כולל משך החתימה וההתחייבות.

ציקי סלע: אנחנו עוסקים בזה כל הזמן, אמר את זה ראש אמ"ש.

ציקי סלע: הרי אישה על פי חוק משרתת עשרים וארבעה חודשים ואנחנו למקצועות מסוימים מאריכים לשלוש שנים.

ציקי סלע: ראש אמ"ש הורה אותי, לבחון קיצור של אלה שאנחנו מאריכים להם שזה לא יהיה שלוש שנים, ובין היתר עתודאיות.

ציקי סלע: הארכה של אלה שמתנדבות למקצועות מיוחדים.

ציקי סלע: כך שאנחנו שוקלים כל דבר.

ציקי סלע: אנחנו גם פועלים בוקטורים שחוצי הצבא.

ציקי סלע: למשל יש תוכנית שהוצגה לשרת החינוך, למשרד החינוך, על ידי גורמים אזרחיים, שעלותה שניים וחצי מיליון שקל לעידוד שש מאות נשים כל שנה כבר מכיתה יא' לעשות להן תוכנית מובנית איך מי"א הן ממשיכות להנדסה.

ציקי סלע: לא לעתודה.

ציקי סלע: אנחנו יוזמים את הקידום של ההצעה הזאת בגורמים הרלוונטיים, אפילו ביקשנו מנשיא המדינה במסגרת הביקור שלו בבקו"ם לקדם את התוכנית הזאת.

ציקי סלע: זו סתם דוגמא לתוכנית של שש מאות בנות, שאם היו נכנסות בכיתה יא' לתוכנית הזאת בעלות של שניים וחצי מיליון שקלים, זה של יועצת ראש הממשלה לקידום מעמד האישה, אבל זה שניים וחצי מיליון שקלים שהמדינה כרגע לא הקצתה משום מקור תקציבי.

ציקי סלע: אם זה היה נכנס למערכת החינוך בכיתה יא' אנחנו היינו מצטרפים ברצון אגב, לא תקציבית, כי זה לא תפקידנו להצטרף לזה תקציבית, אנחנו משקיעים במערכת החינוך הרבה מאוד כסף בלייצר פוטנציאל ברמה הטכנית.

אלה גרא: רציתי קודם כל רק להעיר שאנחנו הבנו שהיתה באמת מגמת גידול עד שנת 2006 ומשום מה זה קצת התהפך ב-2007, אני לא יודעת אם זאת המגמה ואם יש נתונים יותר מעודכנים.

ציקי סלע: זה רצונן של הבנות.

ציקי סלע: אנחנו נשמח, כל דבר שאפשר אנחנו עושים.

ציקי סלע: חוץ מהשיווק, מבחינתנו שהיא תתקבל לאקדמיה ותעמוד בערכים נורמטיביים מינימליים.

ציקי סלע: אנחנו גם בזה מקלים.

ציקי סלע: זאת אומרת לא שאנחנו לא רוצים שהן יהיו ערכיות אבל אנחנו פחות מקפידים, אנחנו רוצים אותן בראייה של הצבא וגם בראייה הלאומית.

ציקי סלע: צריך מהנדסות במדינה הזאת.

אלה גרא: תהליך הגיוס של הנשים לעתודה הוא זהה לתהליך של הגברים?

ציקי סלע: הוא זהה עם הקלות, עם הקלות משמעותיות.

אלה גרא: גם הפניות היזומות שלכם?

ציקי סלע: בכל מובן שהוא, כן, חד משמעית.

ציקי סלע: אם ראש אמ"ש ביקש ממני לבחון איך מרחיבים גיוס של בנות דתיות לצבא, אחד הדברים שאני מתעסק בו למשל זה איך לשווק לבנות דתיות שזכאיות על פי חוק לפטור הרשמה לעתודה ואיך אני אעשה להן תנאים שאחר כך כשהן יהיו מהנדסות בצבא יהיה להן קל עם העובדה שהן דתיות וגם עם השירות הצבאי ביחד.

אלה גרא: אנחנו כמובן מברכות על המגמה ורואות בזה יעד מאוד מאוד חשוב.

זבולון אורלב: השאלה אם יש לכם גם עצות מעשיות להעשיר את הכוחות היצירתיים של אגף משאבי אנוש בפרשה הזאת?

אלה גרא: יש לנו, כפי שחברת הכנסת לימור לבנת יודעת, מהתקופה שהיא היתה שרת החינוך.

אלה גרא: אנחנו יזמנו יחד איתם תוכנית, שצמחה ללמעלה מחמש עשרה אלף נערות בכיתות י', יא' בבתי ספר, לעודד מנהיגות ולעודד העצמה נשית ואישית כך שגם בין היתר הן יוכלו לפנות ולשאוף לנקודות יותר גבוהות.

אלה גרא: אנחנו מאוד מודעות לחשיבות הזו.

אלה גרא: לצערנו גם אנחנו נופלות לפעמים בעניינים תקציביים מול המשרד הגדול הזה שלא תמיד שם אל מול עיניו את המטרה הזו כראשונה במעלה.

אלה גרא: אנחנו עושות את כל מה שאנחנו יכולות, אנחנו כמובן ארגון חוץ ממשלתי, אנחנו מנסות להניע את הממשלה לפעולה ואנחנו נמשיך.

זבולון אורלב: חשבתי שאחרי שהגברים הודחו משרי חינוך והנשים השתלטו בשתי הקדנציות האחרונות זז משהו בעניין.

לימור לבנת: זז משהו מאוד גדול בתקופת הכהונה שלי כשרת חינוך, אני מוחה לגמרי על מה שאמרת עכשיו אלה, אני חושבת שהוא לא היה הגון.

אלה גרא: לא, להיפך, אמרתי שתחת ההובלה שלך זה מה שהצלחנו לעשות.

לימור לבנת: הצלחנו לעשות עוד כמה דברים תחת ההובלה שלי בעניין הזה.

לימור לבנת: זה היה פרוייקט אחד שעשינו עם שדולת הנשים, ועשינו עוד הרבה מאוד דברים.

אלה גרא: אם התקבל רושם אחר אז אני מאוד מתנצלת.

אלה גרא: השרה לשעבר לבנת היתה היחידה שהרימה את הדגל של שיוויון בין המינים כאחד מששת הדגלים של המשרד בתקופת כהונתה.

אלה גרא: לצערי זה לא המצב היום.

ציקי סלע: לגבי עתידים היושב ראש אני מבקש את הרשות לתת את הנתונים ואחרי זה האלוף ייתן את ההתייחסות.

לימור לבנת: בעקבות זה שהוא השתלט על הדיון אפילו לא שמעו את ההערה שלי שגם הדגל הציוני הורד במשרד החינוך.

לימור לבנת: אז שזה יהיה ברור לפרוטוקול.

ציקי סלע: בהתייחסות תוך כדי הצגת ההערות, פרוייקט עתידים הוא פרוייקט מאוד חשוב שהצבא מוביל אבל יש בו הרבה מאוד שותפים, לקידום ההצטרפות לעתודה מהפריפריה ומאוכלוסיות שקשה להן להגיע, להיחשף או להגיע לזכות הזאת של לימודים אקדמאים בכלל במדינת ישראל.

ציקי סלע: במסגרת הפרוייקט הזה אנחנו אבחנו בעבודה משותפת של מינהלת עתידים ושל אגף משאבי אנוש, על פי המדדים של מדינת ישראל, אנחנו מתחילים בדו"חות הקבועים של המדינה מי הם יישובים קשים, וקבענו שלוש קבוצות של יישובים, כאשר שלושת הקבוצות מבחינתנו הן קבוצות ייחוס.

ציקי סלע: המבקר העיר פה על העובדה שדווקא מהקבוצה השלישית יש את הגידול הכי גדול.

ציקי סלע: זה נובע שוב מטעם סטטיסטי, שהקבוצה השלישית היא של יישובים גדולים, כמו אשדוד ומקומות כאלה, אז הכמות בהם מן הסתם יותר גדולה.

ציקי סלע: אבל מהעובדות עצמן, סך הכל אנחנו מזהים בקבוצה א' פלוס, שזה היישובים הכי קשים כמו שנאמר, עלייה משני אחוז בעתודה לשלושה אחוז בעתודה, שזה הכפלה של המספר, משבע עשרה לארבעים, שזה ביישובים קטנים מאוד, יישובים שהיו בהם שבעה עשר אנשים, והיתה עלייה בממוצע העתודאים שמתקבלים.

ציקי סלע: ביישובי א' מארבעים לשבעים וחמישה.

ציקי סלע: וביישובי ב' מארבעים וארבעה למאה שמונים ושבעה.

ציקי סלע: אגב השיעור של הגידול הוא יותר קטן כי ביישובים הקטנים זה הכפלה של מספר המצטרפים, רק שכמותית בגלל שיישובי ב' הם יישובים יותר גדולים במאפיינים שלהם זה יוצא יותר אנשים, ועל זה העיר המבקר.

ציקי סלע: סך הכל פרוייקט עתידים הכפיל את כמות המצטרפים, היישובים הקשים, ואני מדבר על הנדסות ורפואה, לא מדבר על דברים אחרים.

חיים לשם: המיצוי מניח את דעתכם?

ציקי סלע: אני אישית תמיד רוצה יותר.

זבולון אורלב: כשהוא אומר לך מספרית שרק שלושים אחוזים מבוגרי עתידים שמתגייסים לעתודה הם באים מיישובים בדירוג א' פלוס זה היעד שלכם?

23591: יושב פה מפקד עתידים מטעם הצבא.

23591: אנחנו, בלי קשר לדיון ולביקורת הזאת, לפני שלושה שבועות נעשה אצלי דיון עם מינהלת עתידים על האתגרים, על ממה אנחנו יותר מרוצים, וממה פחות.

23591: בסך הכל עתידים זה פרוייקט שהוא מזמן יצא מעבר לגבולות צה"ל, לשמחתנו הרבה הוא פרוייקט לאומי, מוקצים לו משאבים לאומיים, ממשלתיים ואזרחיים.

23591: אנחנו חושבים שבגודל כזה של משאבים נכון מדי פעם לעשות דיון עיתי, להציב לו יעדים, לבחון מה אפשר לעשות טוב יותר.

23591: זה מה שאנחנו עושים באופן קבוע.

23591: אני חושב שהאתגר שם הוא לפנינו, יש שם הישגים מאוד חשובים.

זבולון אורלב: אין ספק שפרוייקט עתידים, הוא אחד מהפרוייקטים החשובים, גם בהיבטים החינוכיים, גם בהיבטים החברתיים וכמובן גם בהיבט של העצמת צה"ל.

זבולון אורלב: אני אבל חוזר ושואל האם יש איזה שהוא יעד שאליו אמ"ש חותר כדי שישאפו אליו, מה יהיה האחוז של בוגרי עתידים שמתגייסים לעתודה מבין היישובים הקשים ביותר שהם א' פלוס?

23591: אני לא באתי מוכן לדיון הזה כאן.

23591: יש לנו את הנתונים האלה מול כל יישוב מה היה, יש לנו את הגרפים לאורך חמש שנים האחרונות כמה כל יישוב נתן.

ציקי סלע: אני באמת חושב שבעניין הזה האמירה הערכית היא שהשמים הם הגבול.

ציקי סלע: מבחינתי אני רוצה ליצור הלימה בין איכות לבין היישוב.

זבולון אורלב: אתה אומר שמשלושים אחוז אתה לא מרוצה.

זבולון אורלב: מה עושים כדי להגדיל את האחוז?

ציקי סלע: מינהלת שלמה שעובדת.

ליאור פרלמן: אנחנו נטועים חזק חזק בתוך היישובים.

ליאור פרלמן: סיפר ראש אמ"ש מקודם על זה שהתוכנית כבר פרצה את הגבולות של הצבא.

ליאור פרלמן: כדי להגדיל את מספר המועמדים והתלמידים שבסוף מתקבלים לתוכנית, למעשה העמותה האזרחית של עתידים, עמותת ידידי עתידים מפעילה היום את תוכנית קדם עתידים בתוך בתי הספר התיכוניים ברחבי הפריפריה.

ליאור פרלמן: היא פועלת במאה ועשרה בתי ספר ולמעשה נוגעת בלמעלה משנים עשר אלף תלמידים.

ליאור פרלמן: אותם שנים עשר אלף תלמידים שמקבלים גם תיגבור מקצועי במקצועות הריאליים, מתמטיקה, פיזיקה ואנגלית, הם גם מקבלים העצמה אישית כדי לחזק אצלהם את החוסן המנטלי.

ליאור פרלמן: אנחנו מקווים שככל שהפרוייקט של קדם עתידים יתקדם, אז יותר ויותר ילדים יראו בתחנה האקדמית, במסלול העתודה כיעד מספר אחד שלהם במסלולי הגיוס לצה"ל.

ליאור פרלמן: צריך לזכור שבסוף אנחנו מתמודדים על השמנת של כל יישוב בפריפריה, על אותם נתוני איכות שבסוף גם טיס וחובלים וסיירות מתמודדים אליהם.

ליאור פרלמן: וכשבאה אלי משפחה ואומרת לי ליאור, הבן קיבל זימון לטיס או ללכת לעתודה, לאן ללכת?

ליאור פרלמן: האינסטינקט שלי אומר לו ללכת לטיס קודם כל, כי הוא יעשה שירות איכותי בטיס והלימודים יחכו לו גם אחרי.

ליאור פרלמן: גם בקורס טיס אבל גם סיירות, כשיש כזאת שאלה אז האינסטינקט שלי כמי שבגר את המסלול הקרבי בצה"ל שיילך קודם כל לשירות צבאי משמעותי ואחר כך ילך ללימודים.

ליאור פרלמן: ולכן אני בסוף נוגע בכל הילדים שיש להם פוטנציאל בפריפריה, משכנע אותם, נותן להם את המידע.

ליאור פרלמן: אנחנו עובדים יחד עם ראשי הרשויות, מנהלי מחלקות החינוך ומנהלי התיכונים בפריפריה, שיתוף הפעולה יוצא מן הכלל.

ליאור פרלמן: כמו שציקי סיפר, הכפלנו ביישובים הקשים, בשדרות, אופקים, ירוחם, קרית שמונה, שלומי, מעלות, הכפלנו את המספרים בסדר גודל של בין חמש לשמונה שנים.

ליאור פרלמן: היום הם חזק חזק בתוך העתודה.

ליאור פרלמן: היום ארבעים אחוז מתוך העתודה האקדמית של צה"ל הם בני הפריפריה.

ליאור פרלמן: בזכות ולא בחסד.

ציקי סלע: חשוב לפרוטוקול, אינסטינקט זה בסדר, זה גם דרקטיבה, זו המדיניות.

ציקי סלע: אם הוא מתאים למסלול לחימה והוא גם מתלבט על זה אנחנו מכוונים אותו למסלול לחימה.

זבולון אורלב: יש לי שאלה לגבי החלוקה של היישובים, עד כמה זה שונה מאשכולות של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה?

ליאור פרלמן: זה לא שונה.

ליאור פרלמן: יישובי א' פלוס וא' שלנו לפי ההיכרות שלי עם אשכולות בין אשכול 3 לאשכול 5.

ליאור פרלמן: יישובי ב' הם אשכול 5 ו-6, אבל תלוי בסוג היישוב.

ליאור פרלמן: אנחנו מכניסים לתוך השיכלול של אשכולות גם בסוף את המספרים בפועל.

ליאור פרלמן: אנחנו בדקנו כמה אקדמאים הגיעו למסלולים השונים של העתודה האקדמית או הטכנולוגית לפני שקמה עתידים.

ליאור פרלמן: וזה פרמטר שנכנס לשיכלול.

זבולון אורלב: באשכולות 1 עד 3 של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, כולם חייבים להיות פה?

ליאור פרלמן: עד כמה שאני מכיר את האשכולות אין יישובים יהודיים באשכולות 1 עד 3 של הלשכה המרכזית.

ליאור פרלמן: היישובים שלנו, נתיבות ושדרות הם באשכול הכי נמוך, אשכול 3 לדעתי.

ליאור פרלמן: אין יישובים יהודיים מתחת לאשכול 3 חוץ מאשר בית"ר עלית אם אני זוכר נכון.

ציקי סלע: ראוי לציין שהיום בעתידים, אנחנו מאפשרים מזה שנתיים גם על בסיס סוציו-אקונומי מכל יישוב.

ציקי סלע: יש לנו מדדים מאוד ברורים לזה להצטרף להטבות של עתידים, גם אם הוא עכשיו מכל מקום שהוא.

זבולון אורלב: אני רוצה לחדד את התשובה, כי הפריפריה החברתית היא לא רק פריפריה גיאוגרפית, היא יכולה להיות גם בלב ירושלים ובלב תל אביב.

ציקי סלע: שמונה אחוז מעתידים הם כאלה שהם לא מהיישובים האלה אלא ממה שאתה קורא פריפריה.

ציקי סלע: הם פונים אלינו, אנחנו לא יוזמים מולם, אבל המידע קיים, באתר האינטרנט שלנו ובכל מקום.

ציקי סלע: זה מה שנקרא צירופים.

זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הישיבה.

זבולון אורלב: פתחנו בתוכנית העתודה האקדמית שהיא תוכנית חשובה לבניין הכוח של צה"ל בהיבט של כוח אדם איכותי למקצועות שבהם נדרשת התמחות אקדמית, הסמכה אקדמית והכשרה אקדמית, כגון רפואה, מקצועות ההנדסה וכדומה.

זבולון אורלב: הביקורת חשפה שורה של ליקויים.

זבולון אורלב: על פי הדיווח שמסר צה"ל נחה דעתנו שהליקויים הופנמו ונבנתה תוכנית והתייחסות כדי לתקן את הליקויים.

זבולון אורלב: אנחנו מקווים שכבר החל משנת 2008 בביקורת מעקב שתהיה כנראה עוד שנה או עוד שנתיים, נוכל לברך ולומר שלא רק הוצגה בפנינו תוכנית שהיא מניחה את הדעת, התוכנית הזאת גם קוימה.