ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 373, 2008-02-19 11:00

מיכאל מלכיאור: אנחנו שמחים לארח פה, בוועדת החינוך של הכנסת, את מנכ"לית משרד החינוך, שהבטיחה שתהיה אורחת קבועה שלנו.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מקווים ששיתוף פעולה טוב עם המשרד, שבוודאי כולל את מי שמנהלת את המשרד ובשביל זה אנחנו צריכים לראות אותך.

מיכאל מלכיאור: בכל זאת, ועדת הכנסת, עם כל הכבוד לגן סאקר.

מיכאל מלכיאור: התעכבנו מאוד בפתיחת הישיבה וגם קיבלנו הודעה שאת מתכוונת ללכת עוד מעט.

קריאה: ב-12:00...

מיכאל מלכיאור: סליחה, אנחנו מנהלים ישיבה ולא כך אנחנו עושים את זה פה.

מיכאל מלכיאור: רציתי מאוד להעלות וסיכמנו שהרפורמה להכשרת מורים תוצג בפני ועדת החינוך ויש לנו הרבה מה להגיד על הענין.

מיכאל מלכיאור: אני נותן לך לפתוח ולהציג את הדברים ואחר כך נשאל את השאלות המתבקשות.

שלומית עמיחי: ראשית, הכנו מצגת.

שלומית עמיחי: אני חושבת שנכון לפתוח בזה ואחר כך, נשמח לענות על שאלות.

שלומית עמיחי: אומר משפט הקדמה ואחר כך אענה על השאלות.

שלומית עמיחי: בשלב ההקדמה אני רוצה לומר שכשאנחנו מדברים על רפורמה, ואני אוהבת להגיד "התחדשות במערכת החינוך", ברור שאחד מהיסודות של ההתחדשות הזאת קשור לנושא המורים, מעמד המורה, איכות המורה.

שלומית עמיחי: ולכן אך טבעי, מתבקש ומבורך שבמקביל לעבודה על הרפורמה עסקו במשרד בענין של איך תראה הכשרת המורים ומה השינויים הנדרשים בהכשרת המורים, וזה מה שיוצג בפניכם על פי בקשתכם.

שלומית עמיחי: הבשורה הטובה שהייתי עדה לה עם שובי למשרד היא שרמת פרופיל הנרשמים למכללות להכשרת מורים עלה ועולה, ויחד אתו עולה הביקוש ללימוד במכללות.

שלומית עמיחי: החשש שמא העלאת הפרופיל תמנע מאנשים להירשם כבר השנה התבדתה, ואני בטוחה שנמשיך במגמה הזאת.

שלומית עמיחי: אני מציעה שנבקש משרה, המנהלת את אגף ההתמחות בהוראה במשרד החינוך.

שלומית עמיחי: אני רוצה לומר שמנהל האגף נמצא בטיפולים רפואיים בים המלח ולכן נבצר ממנו לבוא.

מיכאל מלכיאור: בבקשה שרה.

שרה זילברשטרום: על מנת ללמוד את הרפורמה צריכים זמן רב יותר, אבל בדקות הספורות אדבר בקצרה על ההדגשים העיקריים.

מיכאל מלכיאור: במסגרת של ועדת הכנסת יש לך את הזמן הדרוש כדי שנבין.

שרה זילברשטרום: תודה רבה.

שרה זילברשטרום: אנחנו מדברים על חיזוק מעמד המורה, ונתייחס לשינויים בהכשרת המורים.

שרה זילברשטרום: מוקדי ההתייחסות שלנו הפעם יהיו: התאמת לימודי ההכשרה להוראה, שדרוש אוכלוסיית הסטודנטים להוראה, ואציג לכם תמונת מצב על שיפור האיכות.

שרה זילברשטרום: שני המרכיבים המרכזיים הם מה לומדים ומי לומד.

שרה זילברשטרום: כלומר, לימודי ההכשרה ופרופיל המתקבלים.

שרה זילברשטרום: התאמת לימודי ההכשרה להוראה - אנחנו מדברים על מתווים חדשים.

שרה זילברשטרום: היתה ועדה שהוקמה במל"ג, פרופסור תמר אריאב היתה בראש הוועדה, ומטרתה היתה להסדיר את המעמד האקדמי של לימודי ההכשרה להוראה, להציע מתווה לימודי תעודת הוראה במשותף לאוניברסיטאות ולמכללות, להתאים את דגם הלימודים הקיים כיום, ה-B.ed, למתווה החדש, ובשולי הדברים, כשההתחדשות בחינוך פרצה יש התאמה לאופק החדש, למתווה של ההתחדשות בחינוך בבתי הספר.

שרה זילברשטרום: מה המסר, מה המרכזיות במתווים החדשים?

שרה זילברשטרום: הסדרת הלימודים הדיסציפלינאריים בצורה מחודשת ומאורגנת על מנת להבטיח את העמקת הידע של הלומדים בהכשרת מורים כך שיהיו חזקים בתחום הדעת.

שרה זילברשטרום: הסדרת לימודי החינוך, היינו, עבודה מעשית בלימודי החינוך, בזיקה לתכנית הסטאז' שקיימת, וחיוב לימודי יסוד והעשרה, שחושבים שכל מתקשר להוראה חייב אותם.

מיכאל מלכיאור: שרה, אם את מוכנה חוץ מלהציג לנו את הדברים האלה, לתת לנו את השינויים שיש לעומת היום, כי כשאת אומרת:

מיכאל מלכיאור: הסדרת תחום הדעת של הכשרת מורים, אנחנו הלכנו באילוזיה שגם עכשיו היתה הסדרת תחום הדעת.

מיכאל מלכיאור: אז אני מבין שזו הסדרה שונה של תחום הדעת, אז האם את יכולה להדגיש בהצגת הדברים מה יש היום לעומת מה שיהיה מחר.

מיכאל מלכיאור: אז נבין יותר טוב, כמי שלא מומחה בענין, כמונו, על מה את מדברת.

שרה זילברשטרום: אני אשתדל.

שרה זילברשטרום: הדגם שהיה נהוג במכללות לחינוך, מה שנקרא: הדגם המנחה, היה דגם ישן.

שרה זילברשטרום: ראשי המכללות שיושבים פה יודעים טוב ממני את המגבלות שלו.

מיכאל מלכיאור: זה שהוא ישן זה לא אומר שהוא רע באופן אוטומטי.

שרה זילברשטרום: החידוש מתמקד בשני היבטים: 1.

שרה זילברשטרום: עיבוי התחום הדיסציפלינארי.

שרה זילברשטרום: מעבר להכשרה חד-חוגית, על מנת שהסטודנטים המתקשרים להוראה ישלטו בתחום הדעת, בתחום הדיסציפלינארי ולאו דווקא בפרקטיקות של ההוראה.

מיכאל מלכיאור: זאת אומרת, מהשכלה כללית בכל הנושאים עוברים לדעת תחום מומחיות דיסציפלינארי של נושא אחד, זה מה שאת אומרת?

שרה זילברשטרום: נכון.

מרים מבורך: אם יהיה זמן נוכל להרחיב יותר כי אנחנו עוסקים בזה ממש.

זאב אלקין: שאלות הבנה: השאלה אם התהליך הזה מתקשר לבעלי תעודת ההוראה בכל הרמות, לחטיבה העליונה וליסודי או רק לחטיבה העליונה?

זאב אלקין: האם יש השלכות של התהליך הזה לגבי דרישות להוראת המקצועות השונים, כי אם מכללות יעשו את התהליך אבל משרד החינוך לא ידרוש, בשונה מהם, מצב שקיים היום, אז אין משמעות לתהליכים.

זאב אלקין: הפוך, אם מורה שיתמקצע במתמטיקה יתמקצע יותר במתמטיקה אבל מורה לספרות ימשיך ללמד מתמטיקה, לא רק שלא עשינו כלום אלא יכול להיות שהזקנו.

שלומית עמיחי: על השאלה הראשונה שרה יכולה לענות ועל השניה אני אענה.

אהרון זיידנברג: על השלישית אנחנו נענה, כי אנחנו חיים את השינוי.

שרה זילברשטרום: המתווים הללו, לשאלתך, מתייחסים לכל קשת ההכשרה להוראה, החל מהמתמחים לגן הילדים, המשך בבתי הספר ובעל-יסודיים.

שרה זילברשטרום: גם בשדה, המנכ"לית אולי תתייחס לזה, ההתמקצעות מתאימה את עצמה להכשרה והם רוצים לצמצם את ההוראה דרך המורים הכוללים, ולעבור להתמקצעות של הוראה של אנשים שמומחים בתחום.

שרה זילברשטרום: למשל: בחשבון, במדעים וכולי.

שרה זילברשטרום: אם בעבר היא היתה כוללת, עכשיו רוצים שיהיו - -

מיכאל מלכיאור: מה התרגום של הענין בשעות?

שרה זילברשטרום: הקטנת היקפי ההכשרה מחד, אבל - -

מיכאל מלכיאור: תשובה יותר ספציפית, כי אני רואה פה מספרים - -

שרה זילברשטרום: מדברים על סך הכל היקפי הכשרה של 90 עד 96 שעות במקום 108 שהיו בדגם, והיו מכללות שנתנו יותר שעות - -

מיכאל מלכיאור: סליחה, אנחנו לא שוחים בתחום כמוך.

מיכאל מלכיאור: מה זה בדגם ומה זה היום ומה זה היה?

אהרון זיידנברג: אני רוצה לעזור קצת: הרפורמה עשתה שני דברים מהותיים: א.

אהרון זיידנברג: היא השוותה את כל מסגרות ההכשרה, בין אם הן באוניברסיטאות או במכללות.

אהרון זיידנברג: היא דרשה שגם באוניברסיטאות ובמכללות, בכל המקומות, תהיה אותה הכשרה.

אהרון זיידנברג: במובן הזה היא עשתה שינוי מאוד מהותי והיא הלכה לטובת האחדה של כל מסגרות ההכשרה.

זאב אלקין: כלפי מטה או כלפי מעלה?

מרים מבורך: אוניברסיטאות למעלה.

אהרון זיידנברג: נקודה שניה: היתה ביקורת, בעקבות התוצאות של פיז"ה ואחרים, שאין מספיק שליטה בדיסציפלינות במקצועות ההוראה אצל פרחי ההוראה.

אהרון זיידנברג: מצד שני, לומדים יותר מדי פדגוגיה ודידקטיקה במשמעות היותר רחבה שלה.

אהרון זיידנברג: הלכו והעבירו שעות, קיצצו את כל המערכת והעבירו שעות מהחינוך - -

מיכאל מלכיאור: מה זה קיצצו את כל המערכת?

אהרון זיידנברג: הורידו מ-108 שעות שנתיות במהלך 4 שנים ל-90 עד 96 שעות.

מיכאל מלכיאור: למה זה טוב?

אהרון זיידנברג: משום שהמסקנה של כולם היתה, גם לאור מחקרים בעולם, לומדים יותר מדי שעות חינוך ופחות מדי שעות - -

מיכאל מלכיאור: אבל זה לא מסביר למה צריך להוריד.

אהרון זיידנברג: הורידו משום שהגיעו למסקנה שכמות השעות בחינוך אינה משפרת את איכות המורה החדש שנכנס למערכת.

מיכאל מלכיאור: זה היה מיותר.

אהרון זיידנברג: נכון.

אהרון זיידנברג: לעומת זאת, הוסיפו שעות במתמטיקה, בהיסטוריה, והשוו את זה למבנה האוניברסיטאי.

אהרון זיידנברג: אדם לומד חוג בדיוק באותו היקף כמו שהיה לומד באוניברסיטה.

זאב אלקין: אני מנסה להבין: את הצורך להעביר שעות מדידקטיקה למקצוע הבנתי, וזה נכון שהיתה ביקרות לכיוון הזה והיא היתה מוצדקת.

זאב אלקין: אני לא מבין למה צריכיך להעביר מטור אל"ף לטור בי"ת ובמקביל גם לקצץ משהו כמו 12 שעות.

אהרון זיידנברג: משום שכמות הלימוד - -

מרים מבורך: אין לנו יותר מ-12 שעות.

מרים מבורך: במשך 7 שנים מקצצים לנו כל הזמן את תקציבי המכללות.

מיכאל מלכיאור: על זה בוכה הנביא, הוא לא נותן הכשר לזה.

שרה זילברשטרום: הסיבה היא שהלימודים להכשרה להוראה לא חייבים להיות לימודים פרונטאליים בקורסים אלא להצמיח למידה עצמאית בספריה, במשאבים, במאגרי מידע, שיהיה זמן סטודנט ללמידה משום שגם בבתי הספר השעות הן לא רק לחנך אותו באותה מסגרת אלא לאפשר לו למידה.

אלכס מילר: בסוף זה יהיה אקסטרני.

אלכס מילר: ..

שלומית עמיחי: לא, אני מציעה לא לזלזל גם ב-96 שעות.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים להבין את ההיגיון מאחורי כל דבר ודבר.

מיכאל מלכיאור: אם זה בגלל קיצוצים, אנחנו מבינים.

מיכאל מלכיאור: אם זה בגלל מה שאמרת לפני כן, כי הגיעו למסקנה על פי מחקרים בעולם שלומדים פה יותר מדי, זה משהו אחר.

זאב אלקין: לומדים יותר מדי דידקטיקה ופחות מדי מקצוע.

מיכאל מלכיאור: לא, שמספר השעות היה גדול.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להבין מה קרה פה.

מיכאל מלכיאור: מה זה 90 עד 96?

אהרון זיידנברג: יש לך גמישות בשל בחירה.

אלכס מילר: רציתי לשאול: כאשר מדובר על המקצועות, על התמחויות, אם אני לוקח בחשבון מקצועות כמו אלקטרוניקה, חשמל ותכנה, מה ההשכלה על פי הרפורמה החדשה, כשאני רואה על פי השעות שאותו סטודנט צריך לקבל שההשכלה של מקצועות טכנולוגיים, שלדעתי היום יש צורך בזה שתהיה השכלה לאותם סטודנטים לפחות ברמה של הנדסאים.

אלכס מילר: איפה השעות האלה?

אהרון זיידנברג: זה בכלל לא מופיע פה.

אהרון זיידנברג: הדגם המנחה כמעט לא עוסק בהכשרת מורים.

אהרון זיידנברג: הדגם המנחה כמעט לא עוסק בהכשרת מורים לבתי ספר מקצועיים.

אלכס מילר: מקיף זה בית ספר מקצועי?

אהרון זיידנברג: מקצוע ההוראה בגיל הרך, בבית הספר היסודי ובחטיבת הביניים, בין 100% ל-85% ממנו מושתת על מדעי הרוח, כי המורה מלמד שפה וכולי.

אהרון זיידנברג: ככל שאתה יורד בקבוצת הגיל כך אתה יותר בנוי על מבנה מדעי הרוח.

אהרון זיידנברג: כשאתה עולה לחטיבה העליונה מתחיל הפיצול למקצועות טכניים, עיוניים וכולי.

אהרון זיידנברג: בעצם כל המודלים האלה הם מודלים של פקולטות של מדעי רוח וקצת מדעי טבע.

אהרון זיידנברג: לכן, השאלה שאתה מעלה מאוד נכונה אבל לא מופיעה בדגמים של ההכשרה.

שרה זילברשטרום: לוקחים הנדסאים ועושים להם הסבת אקדמאים להוראה.

אהרון זיידנברג: נכון.

אהרון זיידנברג: הוא קיבל את הדיסציפלינה שלו כבר בבית הספר להנדסאים או בטכניון וכן הלאה.

מיכאל מלכיאור: ובפרט שאנחנו מבינים שיש מגמה כללית שמשרד החינוך תומך בה, ושמנכ"ל משרד ראש הממשלה דוחף אותו, לפתח הרבה יותר את החינוך הטכנולוגי והמקצועי.

מיכאל מלכיאור: לכן השאלה בהחלט במקום וקיבלנו תשובה.

מיכאל מלכיאור: בינתיים, אנחנו רושמים לפנינו שיש קיצוץ של 15% מהשעות, שכנראה נובע בעיקר מסיבות תקציביות ולא מסיבות פדגוגיות.

זאב אלקין: אפשר להסביר את החלוקה הפנימית שבשקף?

שרה זילברשטרום: בסך הכל יש לנו 90 עד 96, כי יש גמישות למוסדות.

שרה זילברשטרום: מתוכם 48 ש"ש עד 60, זה ללימודים הדיסציפלינאריים.

זאב אלקין: לעומת כמה היה?

שרה זילברשטרום: אם היתה התמחות אחת זה היה 24 ובסך הכל, היה בין 24 ל-36 .

שרה זילברשטרום: יכלו לקחת חוג אחד או שני חוגים.

שרה זילברשטרום: אם זה חד חוגי יש לנו 48 ש"ש באותו תחום, ואם זה דו חוגי אז בסך הכל זה 30.

זאב אלקין: מינימום יהיה 30, וזה לעומת 24 שהיה.

מרים מבורך: אני מסכימה עם זה שאנחנו בחלון ההזדמנויות גם במערכת החינוך וגם בהכשרת מורים.

מרים מבורך: השינוי הגדול או המהות של השינוי הוא לאו דווקא המבנה הזה.

מרים מבורך: מהות השינוי אדירה וצריך להקדיש דיון רציני למהות השינוי, כי חלק מזה זה ההתחברות לבתי הספר.

מרים מבורך: חלק מההכשרה שלנו נעשית בבתי הספר וזה מתחבר טוב מאוד לתוך ההתחדשות של מערכת החינוך.

מיכאל מלכיאור: את הדיון הזה אנחנו מקיימים עכשיו.

מרים מבורך: נתפסתם לשעות ותכף אתפס למשהו אחר.

מיכאל מלכיאור: לא נתפסנו לשום דבר.

מיכאל מלכיאור: אמרו לנו שיביאו לנו את המהות האדירה ואנחנו ניתפס לזה.

מרים מבורך: כל זה לא יוכל להיות, ואני לא קופצת קדימה כי אני מכבדת את מה ששרה הכינה, אם נמשיך להיות במצב שכרגע אנחנו מתוקצבים.

מרים מבורך: בלתי אפשרי, ואחר כך אשמח להרחיב אחר כך.

זאב אלקין: שני החוגים האלה יופיעו בתעודה של המורה?

שרה זילברשטרום: כן.

שרה זילברשטרום: בתעודת ההוראה כתוב שהוא הוכשר בשני חוגים.

שרה זילברשטרום: אני ממשיכה: ההתחדשות להכשרת מורים מתאימה את עצמה לכל האופק החדש בבתי הספר.

שרה זילברשטרום: נעשות כעת התאמות של תהליכי העשרה להוראה במכללה ואציין דוגמה אחת: משרתו של מורה כבר איננה בכיתה כולה אלא בחלקה הוא מטפל בילדים בודדים, בשיחות פרטניות.

שרה זילברשטרום: ולכן, גם בהכשרה להוראה, במסגרת עבודה מעשית, במסגרת השותפויות עם בתי הספר, מושם דגש על אופי הקשר בין מורה עם תלמיד בודד, שעל זה דיברו בהכשרה אבל לא במיקוד וזו אחת הדוגמאות.

שרה זילברשטרום: דבר נוסף: הפעלת סגל מורים במכללות בשביל להפעיל את הפיתוח המקצועי.

שרה זילברשטרום: מדברים על פיתוח מקצועי באופק החדש עם דרגות.

שרה זילברשטרום: עשרות אלפי מורים יצטרכו לעשות את זה ולא רק בודדים.

שרה זילברשטרום: מי יכשיר אותם?

שרה זילברשטרום: זה גם במכללות וגם בפסגות.

שרה זילברשטרום: להכשיר את סגל ההוראה לאוריינטציה של הפיתוח המקצועי שכעת נבנית באופק החדש.

שרה זילברשטרום: אפשר להגיד שהנושא של מה לומדים, של המתווה החדש, את זה הצגנו עד עכשיו.

שרה זילברשטרום: עכשיו נדבר על שדרוג אוכלוסיית הסטודנטים להוראה, מפני שמה שחשוב באמת זה מי עומד שם מול הילדים, מאחורי דלת הכיתה.

שרה זילברשטרום: יש מאמץ גדול להבנות ולהבליט את קבוצת המצוינים בתוך המכללות.

שרה זילברשטרום: ישנה תכנית שנקראת "מצוינים להוראה", והרפורמה עושה העצמה למצוינים עצמם ואחר כך לכלל המתקשרים להוראה.

שרה זילברשטרום: המטרה היא להעניק לסטודנטים מצטיינים הזדמנות ללמוד במסגרת מועדפת, מסגרת איכותית, שמכשירה אותם גם להוראה איכותית ולמנהיגות חינוכית בבתי הספר בתנאים טובים ובהטבות עולות.

שרה זילברשטרום: אז נראה מה הרפורמה: עד תשס"ח, בתכנית המצוינים להוראה, התקבלו מי שהיו בעלי 601, ציון משולב של פסיכומטרי ובגרות.

שרה זילברשטרום: מהשנה הזאת, מכניסתה של הרפורמה, קבוצת המצוינים נכנסת רק אם יש לה 625 בפסיכומטרי, שנמצא כהבדל מובהק של פרופיל יותר איכותי של המתקשרים.

שרה זילברשטרום: אבל ההטבות גם הן התרבו.

שרה זילברשטרום: בנוסף למה שהיה עד עכשיו, שהיתה מלגה מועדפת והיתה תוספת של שעות תקן, נוספת מלגת קיום לכל סטודנט.

שרה זילברשטרום: כל סטודנט כזה יקבל 5000 שקלים מלגת קיום לשנה.

שרה זילברשטרום: המלגה מורכבת ממשרד החינוך ומהמכללה.

שרה זילברשטרום: מלגת הקיום תאפשר עוד הטבה שתמשוך אנשים בעלי נתונים שיעסקו בהוראה.

אלכס מילר: רגע, אני רואה שקיצצתם כי כשאני למדתי המלגה המותנית היתה בגובה של 10,000 שקל, שני שליש משרה, וזה היה משנת 2001 עד שנת 2005 וזה מה שאני קיבלתי.

שרה זילברשטרום: לא.

שרה זילברשטרום: בא נעשה סדר: המלגה המועדפת שעומדת על סך 5400 שקלים לשנה, שזה שני שליש משכר הלימוד, זאת מלגה שהיתה שנים.

שרה זילברשטרום: בנוסף לה, לתכנית המצוינים יש לנו כאן שיפור של מלגת קיום בכסף.

שרה זילברשטרום: אנשים יקבלו כסף, 5000 שקלים - -

אלכס מילר: זה מה שקיבלנו, כסף.

אלכס מילר: קיבלנו שיק.

אלכס מילר: למדתי במכללה למורים לטכנולוגיה.

שרה זילברשטרום: לא, הלוואה מותנית זה לא היה בשיק.

שלומית עמיחי: שרה ברשותך.

שלומית עמיחי: יש כאן ממונה על ההיסטוריה, מר יהודה בדיחי שמכיר את הדברים לפני ולפנים.

שלומית עמיחי: אומר חבר הכנסת שלמד בתנאים אחרים.

שלומית עמיחי: תגיד לנו מה המצב.

יהודה בדיחי: תנאי הסיוע, בעקבות הקיצוצים ומאידך גם בעקבות הפחתת שכר הלימוד ודוח וינוגרד, המלגות ירדו והותאמו לשכר הלימוד שהיום כל תלמיד משלם.

יהודה בדיחי: הוא לא משלם שכר לימוד של 11,500 שקלים אלא 8,900 שקלים, והמשרד משפה את כל הסטודנטים בהפרש.

יהודה בדיחי: התכנית למצוינים היא תכנית שהתלמיד לומד 3 שנים בלבד, זו ההטבה העיקרית, והוא זכאי ל-B.A פלוס תעודת הוראה, B.ed.

יהודה בדיחי: זו ההטבה הראשונה.

אלכס מילר: זה הדבר הבסיסי למצוינות.

יהודה בדיחי: זה באישור בכתב של המועצה להשכלה גבוהה.

יהודה בדיחי: התלמיד לא משלם פרוטה משכר הלימוד.

יהודה בדיחי: אנחנו מעניקים 5,400 שקלים הלוואה מותנית כדי ליצור מחויבות שלו לצאת להוראה.

אלכס מילר: והוא צריך לעבוד שני שליש משרה.

אלכס מילר: לפי הבדיקה שלכם, כמה מתוך הבוגרים קיבלו שני שליש משרה?

יהודה בדיחי: סך כל הסטודנטים המצוינים הם כ-340 בכל המוסדות.

יהודה בדיחי: בשנה שעברה נקלטו במערכת כ-92% - -

אלכס מילר: והם עובדים בשני שליש משרה?

יהודה בדיחי: עובדים כמעט במשרה מלאה.

יהודה בדיחי: אנחנו משפרים את תנאי ההטבות לשנת הלימודים תשס"ט.

יהודה בדיחי: התלמיד יקבל מאתנו מעבר ל-5,400 שקלים גם 5000 שקלים.

יהודה בדיחי: המכללות לוקחות חלק ומעניקות לו מלגת לימודים, השלמה, מ-5400 עד 8500 והחל משנה הבאה המוסדות יקבלו מאתנו תוספת שעות כדי לאשפר קבוצות לימוד יותר קטנות בתכנית למצוינים.

אלכס מילר: אני מבין שהמצוינים מקבלים עכשיו מלגה מותנית בשני שליש משרה אחרי תום הלימודים - -

יהודה בדיחי: לא, כל שנה - -

אלכס מילר: בסדר, אבל הוא צריך לעבוד 3 שנים כדי לא להחזיר אותה.

אלכס מילר: ללא ריבית וזה רק למצוינים.

אלכס מילר: אתה התייחסת לנושא של וינוגרד והפחתת שכר הלימוד.

אלכס מילר: אני פשוט לא זוכר מתי הופחת השכר.

יהודה בדיחי: ב-2003.

אלכס מילר: אני לא הייתי סטודנט מצטיין ואני קיבלתי מלגה מותנית בסך של 10,000 שקל בכל שנה.

אלכס מילר: אני שואל איך הגענו למצב שגם קוצץ וגם הולך רק למצוינים.

אלכס מילר: למדתי במכללה האקדמית למורים וטכנולוגיה בנתניה.

יהודה בדיחי: זה לא שייך לנו.

אהרון זיידנברג: אלה היו מקצועות מועדפים.

אהרון זיידנברג: מקצועות טכנולוגיים קיבלו אז - -

מיכאל מלכיאור: חבר הכנסת מילר, זה המתווה שיש היום.

מיכאל מלכיאור: קשה להם לענות על המקרה שלך.

יהודה בדיחי: אין סיבה לתת היום 10,000 שקל כמלגה מותנית אם שכר הלימוד היום הוא 8900.

אלכס מילר: אז תן לכל הסטודנטים להוראה אפשרות לחתום על 8900.

אלכס מילר: למה רק למצוינים?

יהודה בדיחי: צריך תקציב.

זאב אלקין: יש פה מה היה ויש תוספת.

זאב אלקין: התוספת זה בנוסף למה שהיה?

שרה זילברשטרום: כן.

זאב אלקין: אז סך הכל המלגה תהיה 10,400 או 8,400?

יהודה בדיחי: המלגה תהיה סך כל המזומנים יהיו 10,400 פלוס 3,000 תרומת המכללה.

שלומית עמיחי: כלומר, 13,400.

זאב אלקין: זה מה שיקבל סטודנט מצטיין, שמתוכם 10,400 מהמדינה ו-3,000 מהמכללה.

זאב אלקין: השעות יהיו 1.6, נכון?

שרה זילברשטרום: זה תוספת תקן למכללה על מנת שתאפשר לימודים יותר איכותיים במכללות.

זאב אלקין: אז זה יהיה 1.6 אן 0.6 במקום שעה?

שרה זילברשטרום: על כל אדם מתוקצבים ב-2 ש"ש, אז זה 1.6 - -

זאב אלקין: כתוב למעלה שתוספת תקן של שעה שבועית אחת לכל סטודנט - -

שרה זילברשטרום: לא, זה תוספת תקן ש"ש, זה לא 1 ש"ש.

מיכאל מלכיאור: השאלה של חבר הכנסת אלקין היא מה היה ומה יש עכשיו?

אהרון זיידנברג: היה 1.9 ומתווסף עכשיו 0.6, זאת אומרת, 2.5 ש"ש לכל תלמיד בתכנית למצוינים.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לשאול שאלה כללית שאולי מישהו אחר יכול לענות עליה: קיבלנו נתונים לא מזמן וזה גם פורסם בעיתונות, שהמצטיינים עוזבים את ההוראה.

מיכאל מלכיאור: היתה בדיקה שלפי אחוז הפסיכומטרי, מי שקיבל כך וכך ומעלה, 70% עזבו לפני שהתחילו ללמד, וכמה שקיבלת יותר נמוך, פחות עזבת.

מיכאל מלכיאור: השאלה אם הסכומים האלה, אם בדקתם את זה, אני שמח שנותנים סכומים, אבל האם יש להם איזו משמעות?

מיכאל מלכיאור: אדם שמקבל הצעה, נניח שהוא מצטיין ויש לו ציונים מאוד גבוהים והוא מקבל מהשוק הפרטי הצעה מאוד מפתה.

מיכאל מלכיאור: לדעתי הסכומים האלה יראו בעיניו לא מספיק גדולים שיכולים להוות גורם משמעותי שהוא יישאר בתחום ההוראה.

אהרון זיידנברג: אתה צודק לחלוטין.

אהרון זיידנברג: אני חושב שאתה עולה על הבעיה האמיתית והעמוקה.

אהרון זיידנברג: אם לא יהיה לפרח ההוראה ענין גדול בעבודה מצד אחד, ולא תיווצר אווירה שמושכת אותו ומאתגרת אותו ולא יהיה שיפור משמעותי בשכר, מה שאתה אומר יקרה והוא כבר קורה.

אהרון זיידנברג: 300 תלמידים שנכנסים בכל שנה, עם כל הכבוד לתכנית, זו טיפה בים וזה כמעט חסר משמעות.

אהרון זיידנברג: אני לא רוצה לומר את זה כי זה יפגע במוטיבציה של לעשות תכנית כזאת.

אהרון זיידנברג: אנחנו מדברים על 130,000 מורים במערכת.

אהרון זיידנברג: כדי להשביח את המערכת באופן משמעותי בקצב של 300 מורים לשנה, אני חושב שגם הנכדים שלנו לא יזכו לראות את המערכת משתנה באופן מהותי.

אהרון זיידנברג: שלומית דיברה פעם בהקשר אחר ואתי בשיחות, צריך לחשוב לגמרי אחרת על המערכת הזאת.

שלומית עמיחי: ההערה מאוד נכונה, וכמו שאני נוהגת לומר ותסכימו אתי שאנחנו עוסקים פה בכלים שלובים ולא בתיקון אחד שאמור להשפיע על כל המערכת.

שלומית עמיחי: אודה שמי שמגיע ללימודים אצלנו, גם אם הפסיכומטרי שלו יהיה 680 וגם אם יהיה 625, הוא מגיע משום שנושא החינוך בדמו, בנפשו.

שלומית עמיחי: אנחנו צריכים את המאמצים שלנו להשקיע בכך שהקליטה שלו במערכת והשליחות שלו תמשיך ותחזיק לאורך ימים, הרבה יותר מאשר אם נצליח לשפר בעוד 300 שקל, ומי כמוכם יודעים כמה קשה לשפר, אפילו בסכום הזה, כשמדברים על המכפלות שאנחנו מדברים עליהן.

שלומית עמיחי: שם צריכה להיות ההשקעה.

שלומית עמיחי: אני רוצה לומר שאנחנו מתחילים כבר בפעולות.

שלומית עמיחי: בחודש האחרון קיימנו שני כנסים גדולים עם כל המורים החדשים שהצטרפו למערכת השנה.

שלומית עמיחי: זו פעם ראשונה שקורה דבר כזה, זו היתה הפתעה למורים החדשים לגלות שהם לא לבד במערכת.

שלומית עמיחי: השיח, דגשים רבים שאנחנו מבקשים ממנהלי המחוזות לתת בטיפול בחונכות ובליווי של המורים החדשים, ועוד רעיונות שאני מקווה שתהיה לי ההזדמנות אי פעם להציג אותם כמשימה שלנו.

מיכאל מלכיאור: אנחנו רוצים לשמוע את כלל הדברים.

מיכאל מלכיאור: חבר הכנסת גפני, בקשה.

משה גפני: יש לי שאלה לסדר: אני רוצה לדעת האם אני קשור בכלל לדיון הזה, ואסביר מדוע.

משה גפני: הגיע לידיי מסמך של משרד החינוך על הרפורמה במערכת החינוך, על המוסדות להכשרת מורים במגזר החרדי.

משה גפני: אגב, המגזר החרדי כתוב.

מיכאל מלכיאור: אתה קשור לפה רק אם זה קשור למגזר החרדי?

משה גפני: חיכיתי לשאלה הזאת שלך.

משה גפני: אני קשור לדבר אחד, למדינה שוויונית.

משה גפני: אני נגד אפליה ובוודאי אפליה גזענית.

משה גפני: לכן, אם יש אפליה גזענית אני לא קשור לענין הזה.

שלומית עמיחי: חבר הכנסת גפני, מספר התלמידים שלכם הוא שוויוני לאחרים.

משה גפני: אני מדבר על מסמך שלראשונה אני רואה אותו מאז קום המדינה.

משה גפני: כתוב על פי הנחיתה של גברת פלונית, לא אומר שמות, מישהו שממונה על השכר במשרד האוצר - -

יהודית גידלי: כדאי שנגיד של מי המסמך.

משה גפני: המסמך של משרד החינוך, של האגף להכשרת עובדי הוראה, שפונה לכל המוסדות להכשרת עובדי הוראה ואומר כך: ההסכם הקיבוצי על הרפורמה במערכת החינוך שנחתם ביום 10.1.08 ליישום שלב א' ברפורמה במערכת החינוך, אינו חל, בהדגשה, על מוסדות החינוך במוסדות ההכשרה להוראה במגזר החינוך החרדי.

משה גפני: לא מוכר שאינו רשמי, לא לא ממלכתי, לא שום דבר.

משה גפני: אתה חרדי, יש דיון בוועדת החוקה מיהו חרדי, הנה, יש הגדרה.

משה גפני: לפיכך, אין לשלם לסגל ההוראה במוסדכם את התוספת של 4.5%.

משה גפני: המקדמה שהועברה לכם לתשלום המשכורות למורים או למורות בתשלום ינואר 2008, בשל תשלום התוספת הנ"ל תקוזז בתשלום של חודש פברואר 2008.

משה גפני: לראשונה במדינת ישראל נאמר כך.

משה גפני: האגף להכשרת עובדי הוראה איננו כולל מוכר שאינו רשמי או ממלכתי או ממלכתי-דתי.

משה גפני: באה מדינת ישראל, אם זה משרד החינוך שמייצג כאן את משרד האוצר ואומר: תדעו לכם שאם אתם חרדים, תחזירו את ה-4.5% של תוספת השכר.

זאב אלקין: אתה מדבר על הכשרה או על תוספת שכר?

משה גפני: על תוספת שכר למורים באגף להכשרת עובדי הוראה.

משה גפני: זאת אומרת, אם אני מורה ואני מלמד במוסד חרדי - -

מיכאל מלכיאור: לא בבית ספר חרדי.

משה גפני: לא בבית ספר חרדי.

משה גפני: לכן שאלתי האם הנושא של הרפורמה והכשרת מורים, האם אני צריך להיות כאן, האם זה חלק מהדיון שאני צריך להיות שותף לו?

משה גפני: זאת אומרת, אני יוצא החוצה ופוגשת אותי מורה שיכולה להיות מפרנסת יחידה ואמא למשפחה ברוכת ילדים, משרד החינוך באמצעות משרד האוצר אומר לה: תחזירי את ה-4.5%, שזה בעצם תוספת שחיקה לשכר שלה, נקצץ בשכר שלה.

משה גפני: האם אני שותף לדיון הזה?

מיכאל מלכיאור: הרב גפני, השאלה שלך ברורה לגמרי.

שלומית עמיחי: מר בדיחי יענה.

יהודה בדיחי: המכתב שחבר הכנסת גפני מחזיק בו, מדובר בו לא על תוספת שחיקה אלא יישום שלב א' של הרפורמה, שכל המורים שטרם נכנסו לרפורמה מקבלים 4.5%.

יהודה בדיחי: בישיבה שקיימנו יחד עם אנשי המשרד בלשכתה של עפרה ברטוב, נתבקשנו לפרוט את השעות הפרטניות ואת התמורה שמורי המכללות צריכים לתת בגין אותה שעה פרטנית.

מיכאל מלכיאור: עכשיו אתה מדבר בשפה שחלק מאתנו לא מבינים על מה אתה מדבר.

מיכאל מלכיאור: שעה פרטנית זה הרפורמה?

יהודה בדיחי: בשלב זה, שלב א'.

שלומית עמיחי: יהודה, תאמר בבקשה אם זה חל רק לגבי מכללות - -

יהודה בדיחי: היא חזרה ואמרה שזה חל אך ורק על מכללת שעוסקות בהכשרת מורים למערכת המורים הרשמית או המוכר הרשמי.

יהודה בדיחי: אותה קבוצת מורים שהסתדרות המורים או ארגון המורים חתומים על ההסכמים.

שלומית עמיחי: ההסכם שיש למדינת ישראל עם ארגוני המורים, הסתדרות המורים וארגון המורים העל יסודיים דיבר על כך שיש תוספת של 4.5% בפעימה הראשונה, לכל אלה שטרם נכנסו לרפורמה בגין כניסה הדרגתית לרפורמה - -

מיכאל מלכיאור: בגין שעה פרטנית אחת.

שלומית עמיחי: - - שהיא שעה אחת שיוסיף כל מורה בעבודה עם קבוצת תלמידים קטנה, בין 2 ל-5 תלמידים.

שלומית עמיחי: על זה יש הסכמה.

שלומית עמיחי: אני מניחה, מאחר ואני מודה שלא הוכנסתי בסוד המו"מ הזה, שבמשרד האוצר הממונה על השכר טרם הגיעו להחלטה איך זה יחול לגבי המוכר שאינו רשמי.

יעל פרבר: יש להם כאן נציגה, שתדבר.

משה גפני: מה קשור המוכר שאינו רשמי?

מיכאל מלכיאור: הרי ורה יכול ללכת ללמד בבית ספר דמוקרטי - -

שלומית עמיחי: סליחה, מדובר על מוסד להכשרת מורים שהוא במסגרת המוכר שאינו רשמי.

משה גפני: אין דבר כזה באגף להכשרת עובדי הוראה.

משה גפני: בתי הספר יכולים להיות מוכרים שאינם רשמיים אבל לא באגף להכשרת עובדי הוראה.

מיכאל מלכיאור: נציגת האוצר תסביר.

ריקי ארמן: אני נציגה של אגף תקציבים, אשמח לקבל את המסמך ולברר עם הממונה על השכר על מה בדיוק מדובר.

מיכאל מלכיאור: בואו לא ניתמם, כולנו יודעים על מה מדובר.

מיכאל מלכיאור: דובר שלא רוצים לתת לחרדים את התוספת.

מיכאל מלכיאור: תבררי עכשיו, במהלך הישיבה.

ריקי ארמן: אני אשמח לקבל את המסמך.

מיכאל מלכיאור: אגב, אנחנו מדברים על הרפורמה בהכשרה ולא על השכר שמקבל - -

משה גפני: אבל מחר - -

מיכאל מלכיאור: הרב גפני, אני שמח שהעלית את זה ואנחנו עומדים מאחורי התביעה שלך.

אלכס מילר: היתה לי הערה כי אנחנו נכנסים לתוכן של התוכן וגם המנכ"לית אמרה שכל מי שהולך להוראה מרגיש שליחות.

אלכס מילר: השאלה היא האם לדעתך במכללות במגזר הערבי כל מי שנמצא שם מרגיש שליחות להיות מורה?

שלומית עמיחי: אמרתי את זה לגבי המצוינים.

שלומית עמיחי: אלה שיש להם אופציות אחרות ויקבלו אותם לאוניברסיטאות, אלה מגיעים אלינו מאחר והם רוצים להיות מורים, רוצים לעסוק בחינוך.

אלכס מילר: אני חושב שאמרתי את זה כבר כמה פעמים וחזרנו על זה, שאי אפשר לצפות מהמצוינים שיגיעו לתוך המערכת וירצו להיות מורים, כשהבעיה הבסיסית זה השם של התואר.

אלכס מילר: אני שואל שאלה ורציתי לקבל הבהרה חד ממשמעית.

אלכס מילר: זו שאלה בסיסית למה נשארים עם B.ed?

מיכאל מלכיאור: זו שאלה מאוד רלוונטית אבל בא נשמע מה מציגים לנו פה.

מיכאל מלכיאור: אולי בסוף תראה שמשנים את זה?

אלכס מילר: היה כתוב שם B.ed ולכן שאלתי את זה, כי זה הבסיס.

אלכס מילר: אי אפשר להתקדם הלאה.

מיכאל מלכיאור: שאלה לגיטימית בהחלט.

מרים מבורך: זו שאלה למועצה להשכלה גבוהה ולא למערכת הזאת.

מרים מבורך: המועצה להשכלה גבוהה מונעת ממכללות להכשרת מורים להעניק B.a, ואתה צודק ב-100%.

אלכס מילר: מי זה המועצה להשכלה גבוהה?

אלכס מילר: מי יושב בראשה?

אלכס מילר: שרת החינוך יושבת בראש המועצה להשכלה גבוהה, היא מנהלת את המוסדר הזה והיא יודעת, ודיברנו על זה, שאי אפשר להתקדם לשום רפורמה כל עוד זה המצב.

אלכס מילר: היא מתווה את המדיניות.

אלכס מילר: יש רפורמה אתה רוצה שמצוינים יגיעו אבל אתה לא מטפל בדבר הכי בסיסי.

אלכס מילר: אתה לא יכול להציג פה אשליות.

אלכס מילר: לא יבואו.

אלכס מילר: אתה רוצה מצוינים?

אלכס מילר: תשווה אותם.

שרה זילברשטרום: ל-B.ed יש אולי דימוי נמוך בחברה אבל הוא שווה ערך לתואר ראשון בכל המובנים.

מרים מבורך: גם בעולם זה כך.

מיכאל מלכיאור: שרה, ענית במשפט הראשון שלך ואמרת שיכול להיות שבעיני הבריות יש לזה מעמד נמוך.

מיכאל מלכיאור: וזו הנקודה שמעלה חבר הכנסת מילר ואני חושב שראוי שלא נתמקד בזה, כי פה יש הסכמה לענין.

מיכאל מלכיאור: בגלל שיכול להיות שיש לזה מעמד נמוך, לא משנה מה קורה בעולם, בעולם יש כל מיני דגמים אבל פה רוצים ליצור מערכת אחידה בין המכללות ובין האוניברסיטאות בכל הדרישות ובכל התנאים ובכל המהות, אז גם בזה צריך לעשות מערכת אחידה.

אלכס מילר: במיוחד שועדת דברת הראשונה המליצה חד משמעית.

שלומית עמיחי: אנחנו יכולים לבחור את הדרך לעסוק ברפורמה ולכתוב הרבה מסמכים ולא לעשות רפורמה או לבחור את הדרך לעסוק ברפורמה ולעשות אותה במה שאנחנו מסוגלים ורוצים.

שלומית עמיחי: אני לא נכנסת לצד האידיאולוגי האם B.ed הוא טוב או לא.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שאת לא הכתובת ואתם לא הכתובת, אבל מותר לנו להמליץ בפני המל"ג שכחלק מהרפורמה ישוו את השם של התואר.

מרים מבורך: סליחה, אני מנסה לשבת כאן מאוד בנימוס.

מרים מבורך: אמרתי קודם, כשזרקתי את הדברים, שאנחנו נמצאים בחלון הזדמנויות ואפשרויות של שינוי.

מרים מבורך: אבל אני לא יכולה לשבת בשקט, אני ראש מכללה 7 שנים - -

מיכאל מלכיאור: נלחמנו בשבילך אז והשגנו 22 מיליון.

מרים מבורך: נכון.

מרים מבורך: אבל אני יושבת במקום שבו משרד החינוך חייב לי 4 מיליון שקל מ-2002.

מרים מבורך: במסגרת התקציבים שלי, אני לא יכולה לספוג דבר כזה.

מרים מבורך: אז אם הקומה שבניתי ב-16 מיליון שקל, קיבלתי עבורה 2 מיליון שקל, ואני לא מסתכלת לכיוון של יהודה, ו-4 מיליון שקל עדין חייבים לי, אני לא יכולה להחזיק מעמד והדירקטוריון שלי כבר מזמן אומר שאני לא שווה שום דבר והוא צודק.

מרים מבורך: כדי שיהיו מורים טובים אני צריכה סגל ברמה גבוהה.

מרים מבורך: אם אני לא יכולה לקלוט סגל כזה זה כי התנאים שלנו בלתי אפשריים.

מיכאל מלכיאור: אם כבר העלית את זה, אף על פי שזה לא הזמן, אני רוצה לחדד את השאלה: קיבלנו הרבה מצגות ותכניות ממשרד החינוך, ואת ודאי לא יכולה להיות אחראית על 7 השנים האחרונות.

מיכאל מלכיאור: בכל זאת, אנחנו גם לא יכולים להיות אחראים לזה שצריך לעשות את העבודה גם אם מחליפים שרים ומנכ"לים.

מיכאל מלכיאור: יש פה בעיה אקוטית.

מיכאל מלכיאור: טיפלנו בזה ושמנו אצבע בסכר כשהצלחנו להחזיר 22 מיליון שקל בשנה שעברה בלי הרבה עזרה ממשרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: אבל יש פה בעיה יסודית.

מיכאל מלכיאור: מ-2002, ואולי לפני זה מ-2000, יש הקפאה של כל תכניות הבינוי, ויש הקפאה של שיפוי העובדים במשכורתם וכל השינוי במבנה הזה שגורם לכך שאפילו המוסדות שאישרו להם אז, ויושב פה אחד מראשי המוסדות האלה, פרופסור שילה, שאישרו להם את התכניות כדי שיוכלו לעבוד ועובדים שם, הייתי שם בביקור.

מיכאל מלכיאור: הכל נמצא שם, הבטון והכל, ומאז משרד החינוך אומר להם: אנחנו בעיצומה של הכנת רפורמה והכל מוקפא.

מיכאל מלכיאור: יש גבול כמה אפשר לטרטר מערכת בנושאים הכי בסיסיים של תפקוד במשך כל כך הרבה שנים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מקבלים את השאלה הזאת כל הזמן ואנחנו שואלים את משרד החינוך והם אומרים: אוטוטו.

מיכאל מלכיאור: קיבלנו את זה בפעם הראשונה וטיפלנו בזה כבר במאי, יוני 2006 ועכשיו אנחנו נמצאים בסוף פברואר 2008.

מיכאל מלכיאור: זה דבר שחייבים לתת תשובה לאנשים האלה, מה הם אמורים לעשות?

זאב אלקין: למה זה לא הזמן?

זאב אלקין: זה בהחלט הזמן.

מיכאל מלכיאור: מוסד כזה לא יכול להיות בגירעון תקציבי.

מיכאל מלכיאור: הרי זה לא מוסד פרטי שבו אתה יכול להיות בגירעון.

שלומית עמיחי: אני מודה שאני 4 חודשים לא עשיתי שיעורי בית בנושא הבינוי וההצטיידות.

מרים מבורך: שלחנו לך מכתב לפני חודש.

שלומית עמיחי: אני יודעת, אבל לקראת הישיבה הזאת לא עשיתי שיעורים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מוכנים לתת לך את המסמכים של מחלקת המחקר של הכנסת - -

שלומית עמיחי: ראשית, אני צריכה לומר שגם המכתב שקיבלתי וגם נפגשתי ואני עומדת להיפגש השבוע עם הפורום ששמו "רמה", הבעיה ידועה לי.

שלומית עמיחי: אני לא מרגישה שאני יכולה להגיד "אוטוטו".

שלומית עמיחי: אני יכולה להגיד שהמצב הוא "אוי".

שלומית עמיחי: נכון לרגע זה המצב הוא שהאוצר לא מקצה למשרד החינוך תקציבים לצורך בינוי ופיתוח של המכללות.

שלומית עמיחי: זה עלה בכנס הראשון כשנפגשנו עם המכללות, לפחות בקדנציה שלי זה עלה כמה פעמים.

שלומית עמיחי: לאוצר יש נימוקים מכאן ומכאן.

שלומית עמיחי: למשרד החינוך, בתקציבו, אין אפשרות להקצות כסף לבנייה - -

מרים מבורך: סליחה, זה לפיתוח.

מרים מבורך: אני מדברת על 12 מיליון שקל לכל המכללות על התחייבויות קודמות.

מיכאל מלכיאור: שלומית, אנחנו העלינו את הנושא ולמדנו את הנתונים.

מיכאל מלכיאור: אם אין לכם את המידע, אני מוכן לתרום לך את מערכת המידע של הכנסת, אתן לך את המסמך.

מיכאל מלכיאור: התברר לנו בישיבות הקודמות בנושא הזה, הרי זה הבסיס לאפשרות של תפקוד של כל המוסדות הללו.

מיכאל מלכיאור: חוץ ממה שיש פה במחקר נאמר לנו מהאוצר ועכשיו ריקי נכנסת, והיא יכולה להרחיב בענין, נאמר לנו בצורה חד משמעית אז, שהכל תלוי במשרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: משרד החינוך, בגלל דרישות של איחוד מכללות, דבר שמשרד החינוך דרש גם בקדנציה הקודמת וגם בקדנציה הנוכחית אבל לא ביצע, אומר האוצר שברגע שאתם מוכנים במשרד החינוך, אנחנו נאפשר.

מיכאל מלכיאור: אבל עכשיו לעשות כל מיני בינוי וכולי, כשאתם לא יודעים מה אתם רוצים לעשות, איפה יהיו המכללות ומה צריך לבנות ומה צריך לפתח, אנחנו לא נעשה.

מיכאל מלכיאור: לכן, במקרה הזה אני לא מקבל את זה.

מיכאל מלכיאור: יש ממשלה אחת ויש אחריות משותפת גם למשרד החינוך וגם למשרד האוצר.

מיכאל מלכיאור: אבל אני יודע מי מושל וכולנו יודעים שמי שמנהל את המדינה זה אגף התקציבים וזה בגלל שאנחנו מאפשרים להם לנהל את המדינה.

מיכאל מלכיאור: במקרה זה, האשמה מאוד חלקית עליהם.

מיכאל מלכיאור: העיקר נופל על משרד החינוך כי כל זמן שמשרד החינוך אומר למשרד האוצר: אנחנו בעיצומה של רפורמה ואין היגיון שמשרד האוצר יפשיר את הסכומים חוץ מהקיצוצים המאוד רציניים שיש בכלל בתקציב, את יכולה לראות בטבלה את הקיצוצים שהרגו כל אפשרות של העשרה אמתית במכללות, אתם אומרים למשרד האוצר שאתם בעיצומה של רפורמה של איחוד מכללות ולכן אתם לא צריכים להעביר את הכסף הזה.

שלומית עמיחי: יש רפורמה של איחוד מכללות, עמיתיי?

מרים מבורך: אי אפשר להרוג מכללות בשביל לאחד אותן.

מיכאל מלכיאור: זו טקטיקה "אוצרית" קבועה.

מיכאל מלכיאור: תשאלי בחדר הסמוך, כשטיפלו בנושא בריאות בבתי הספר ועוד כל מיני נושאים כאלה, קודם הורגים ואז אפשר להגיד שזה כל כך נורא, אז נעשה הפרטה של העסק ואז יכול להיות רק יותר טוב כי הרגת את זה.

מיכאל מלכיאור: אז אל תיקחי כמובן מאליו שלא יכולים קודם להרוג.

אהרון זיידנברג: אנחנו בתהליך הנשמה מלאכותית.

יהודה בדיחי: אני רוצה להסביר: בוצע איחוד של 2 מתוך 3 מכללות שהיו צריכות להיות מכללה אחת.

יהודה בדיחי: סמינר הקיבוצים, הוראת טכנולוגיה.

יהודה בדיחי: לוינסקי התחייבה בכתובים להצטרף למכללה המאוחדת, ועד היום לא הצטרפה ולא עשתה צעד לכיוון האיחוד.

מרים מבורך: כיוון שאין קרקע.

מרים מבורך: ..

מרים מבורך: לאן נצטרף?

מרים מבורך: שיצטרפו אלינו.

יהודה בדיחי: לקראת ספטמבר 2008 מתוכנן איחוד של 2 מכללות נוספות, אמונה ואפרתה, בהליך מזורז, אורות ומורשת.

יהודה בדיחי: היתר - אנחנו בהמתנה.

מיכאל מלכיאור: מה זה אומר?

מיכאל מלכיאור: מה זה המתנה?

מיכאל מלכיאור: אז אתם נותנים על מגש של כסף למשרד האוצר להגיד: אנחנו לא יכולים לעשות שום דבר.

מיכאל מלכיאור: תלך לבקר פעם בגוש עציון, במכללת הרצוג.

מיכאל מלכיאור: היית שם?

מיכאל מלכיאור: זה מקובל עליך?

יהודה בדיחי: לא.

מיכאל מלכיאור: אז תגיד בקול רם, צריך לשמוע את זה.

מיכאל מלכיאור: זה בגללכם.

מיכאל מלכיאור: אתם אומרים שיש תכניות לאיחוד אז אומרים להם: תקפיאו הכל, איפה הסטודנטים לומדים שם?

מיכאל מלכיאור: הם לא יכולים לקבל יותר סטודנטים והם סטודנטים מעולים.

מיכאל מלכיאור: איך אתה מסביר את זה, יהודה?

יהודה בדיחי: התקבלה החלטה שתיבנה תכנית לקראת 2009, נסקור את כל הבעיות כתכנית חומש.

זאב אלקין: לא הבנתי.

זאב אלקין: היו שתי ועדות מקצועיות שהמליצו המלצות שונות בנושא הזה.

שלומית עמיחי: במסגרת הזמן שהיה לי לא הספקתי לרדת לעומקן של כל הבעיות במשרד.

שלומית עמיחי: חברי הכנסת מכירים את הבעיות יותר טוב ממני אבל אני מתקדמת יום יום.

שלומית עמיחי: ..

זאב אלקין: זה אומר שמספר הבעיות במשרד, מאז הקדנציה הראשונה שלך, גדל פלאים.

שלומית עמיחי: יש חוק שימור הבעיה.

שלומית עמיחי: אף בעיה שהיתה אז לא נפתרה עד היום.

שלומית עמיחי: לכן ביקשתי שהנושא הזה, ואני לא יודעת אם זו תהיה תכנית חומש - -

מיכאל מלכיאור: אחרי ש-8 שנים לא נגעו בזה ועכשיו יעשו תכנית חומש, זה אומר שלא תראו כלום עוד 5 שנים.

שלומית עמיחי: אני לא הכרזתי על תכנית חומש.

שלומית עמיחי: הכרזתי על זה שאני מבקשת לקיים דיון מעמיק של לימוד הבעיה כדי לראות מה כן ניתן לעשות.

שלומית עמיחי: כרגע אין לי שום בשורה אופטימית לומר בסיטואציה שידועה לי.

שלומית עמיחי: אני יודעת על הכוונות הרציניות של שרת החינוך - -

מיכאל מלכיאור: שלומית, על הכוונות האלה שמענו לפני שנה וחצי מפיה פה, לפני הוועדה.

מיכאל מלכיאור: אני גם מאמין שיש לה כוונות רציניות אבל באיזה שהוא שלב מישהו צריך לבוא ולא להגיד שזה רק כוונות.

מיכאל מלכיאור: זה האנשים הכי טובים שיש לנו במערכת.

מיכאל מלכיאור: אתם מציגים בפנינו תכנית להתחדשות בנושא של הכשרת מורים, אז צריך לגעת בבסיס.

מיכאל מלכיאור: אי אפשר לתת לנו עוד שנה של כוונות.

מרים מבורך: שלומית, חלק מהבעיות זה לא רק הבינוי.

שלומית עמיחי: פרופסור מבורך, יש שתי אפשריות:

שלומית עמיחי: האם אני יכולה לחסוך לעצמי את הישיבה כי נעשה אותה עכשיו או שאנחנו מקיימים ישיבה במקרה עוד השבוע.

שלומית עמיחי: נדמה לי שהיא מתקיימת כי אני לא יכולה להכות על חטא כשאני לא יודעת מה נעשה ב-6.5 שנים קודמות לי, אבל אני יכולה לרצות ללמוד ולראות מה ניתן לעשות, ולא אתן שום הבטחה לא אחראית כשאין לי שום מידע.

שלומית עמיחי: אני יכולה לדבר על כוונות, וכוונתי טובה היא.

שלומית עמיחי: אני מבקשת סליחה, אני חייבת לעזוב.

אלכס מילר: אדוני היושב ראש, לפני שהמנכ"לית עוזבת: אנחנו שמחים על כך שיש רפורמה אבל זה קוסמטיקה.

אלכס מילר: אני לא חושב שאנחנו יכולים להמשיך בצורה כזאת כל עוד כל המערכת צריכה רענון.

אלכס מילר: אני מציע למשרד החינוך להביא לנו רפורמה כוללת בכל המישורים ולא רק קוסמטיקה.

אלכס מילר: גם בנושא אותם תקציבים שקוצצו, אם היום משרד החינוך לא מצליח לקדם את אותה אג'נדה שהוצגה בפני האוצר והאוצר מחזיק, אז שהאוצר ייקח את המושכות לידיו ויעביר את הכספים לאותם מוסדות - -

מיכאל מלכיאור: כל זמן שמשרד החינוך לא יגיד שהוא לא נמצא בתהליך של חומש וכולי, ושעוד לא גיבש את התכנית בכלל וזה יבוא אולי בעוד שנה, האוצר לא יעשה את זה.

מיכאל מלכיאור: האמת היא שאני מצדיק את האוצר במקרה הזה.

אלכס מילר: אז אי אפשר ככה.

אלכס מילר: או שאנחנו באים ואומרים אמירה חד משמעית עם ההודעה מטעם ועדת החינוך, שההתנהלות של משרד החינוך בשנים אלה ואלה לא מקובלת מבחינתנו, ואנחנו דורשים שתוך כך וכך זמן יתקבלו - -

מיכאל מלכיאור: אלכס, אני מציע שנשמע עד תום את הנושא ואנחנו נקבל החלטות ונפעל.

אלכס מילר: אבל זה קוסמטיקה בלי שקל.

זאב אלקין: כשמגיע משרד החינוך להצגה הזאת ואומר שבסוגיות הבסיסיות ביותר, סוגיות האיחוד שכבר היו שתי ועדות מקצועיות שהמליצו דברים שונים, בסוגיות של התקציבים שחלקם זה החזר התחייבויות שאמרו אומר שהבעיה לא מוכרת והם צריכים ללמוד אותה, אז איך ניתן להגות רפורמה בנושא של מכללות בלי לקיים דיון ראשוני בחלק מהסוגיות האלה?

זאב אלקין: איך אתה יכול לדבר על מכללות בלי לדון בכלל על סוגיית האיחוד?

זאב אלקין: זה לא הולך.

זאב אלקין: אם משרד החינוך אומר שזו בעיה לא מוכרת, אנחנו נכנסים לעובי הקורה, שילך משרד החינוך הביתה, יעשה שיעורי בית ויחזור לפה.

אלכס מילר: עם כל הכבוד, אדוני היושב ראש, לא באנו לשמוע על פינג-פונג בין השעות בתוך משרד החינוך ועל הסכמים - -

שרה זילברשטרום: לכן, בואו נראה את הנושאים - -

אלכס מילר: לא, גברתי, זה לא יום ראשון שאנחנו פה, אנחנו מכירים את הדברים אבל יש דברים בסיסיים שאנחנו שומעים אותם כל הזמן.

אלכס מילר: אי אפשר לבנות רפורמה ברגע שכל המערכת בקריסה.

אלכס מילר: על מה תבני רפורמה, על זה שהסטודנטים לא רוצים לבוא והם לא יבואו?

אלכס מילר: את לא יכולה למשוך אותם.

מרים מבורך: אי אפשר לא לתקצב ולעשות רפורמה.

מיכאל מלכיאור: אתם שומעים את התסכול של חברי הכנסת והוא בהחלט מוצדק.

מיכאל מלכיאור: אני מציע שנעשה ישיבה נוספת עם השרה ועם המנכ"לית אחרי הפגישות האלה וגם המל"ג ועם כל המכללות.

מיכאל מלכיאור: נעשה ישיבה גדולה, יהודית, את יכולה לקבוע תאריך בבקשה.

אלכס מילר: אני מציע שלישיבה הזאת, אם מדברים על מערכת שהולכת לגדל עתיד, שיהיה מנכ"ל משרד האוצר או מישהו שיכול להחליט.

אלכס מילר: אני לא צריך את המזמוזים במכתבים.

אלכס מילר: מישהו שיודע את הדברים בשטח ויכול להחליט.

מיכאל מלכיאור: בינתיים, אני חושב שגם האינפורמציה הזאת חשובה.

זאב אלקין: אין בה טעם.

מיכאל מלכיאור: אתה משני השקפים הראשונים למדת הרבה על מה שרצית לדעת, לטוב ולרע.

מיכאל מלכיאור: בא נשמע את זה.

זאב אלקין: כשמגיע ראש המערכת ואומר על אחת הסוגיות הבסיסיות שהבעיה לא מוכרת לו, איך הוא יכול לה?

זאב אלקין: איך זה נראה?

זאב אלקין: מספר המכללות הוא לא חלק מהותי מאוד מסוגיית הרפורמה?

שרה זילברשטרום: אני מצדיעה לכם שהנושא כל כך נוגע ללבכם אבל יחד עם זה - -

מיכאל מלכיאור: כל נושא שאנחנו מטפלים נוגע לליבנו, ודאי הכשרת מורים.

מיכאל מלכיאור: אותי מפתיע שזה לא נוגע למשרד החינוך.

שרה זילברשטרום: שינוי באוכלוסיית המתקבלים להוראה לא קשור דווקא למבנים ממוזגים.

שרה זילברשטרום: יכולות להיות 5 מכללות גדולות, יכול להיות בינוי טוב, אבל אם אוכלוסיית המתקבלים לא תשתנה אז לא יהיה לך את המורה - -

אלכס מילר: גברתי, הטכניקה לא מעניינת אותנו אלא המדיניות.

אלכס מילר: מעניינים אותנו הכרזות ויעדים.

אלכס מילר: הטכניקה איך אתם עושים את זה, אם יש לכם הסכם שחתמתם עליו, זה פחות מעניין אותי.

אלכס מילר: מעניינת אותי מדיניות.

אלכס מילר: אני רוצה שתגידי שיש לנו שינו דרמטי בכך שכמות המכללות הולכת להצטמצם וזה הולך להביא כך וכך דברים.

אלכס מילר: מעניין אותי שתגידי לנו שהתקצוב עובר מתוך משרד החינוך לות"ת.

אלכס מילר: טוב או לא טוב – זה לא משנה, זו המדיניות.

אלכס מילר: אבל ברגע שאת מסבירה לי שמשעות כאלה ואחרות את מעבירה, זה לא הדיון.

מיכאל מלכיאור: אותי זה כן מעניין.

מיכאל מלכיאור: בדרך כלל אנחנו לא חלוקים אבל פה כן.

מרים מבורך: אנחנו מדברים על מוסדות אקדמיים של אלפי סטודנטים ולא על בתי ספר שסוגרים פה ושם.

מרים מבורך: אנחנו מדברים על מוסד בן 100 שנה, לא סוגרים אותו או הורסים אותו.

מרים מבורך: יש פה משהו הרבה מעבר לזה, וצריך לזכור את זה היטב.

מרים מבורך: בלי שיהיה לנו סגל טוב שנוכל לשלם לו כמו שצריך, כי 5 שנים כבר לא שינו את הפרופיל שאני מתקצבת את הסגל, ובלי שיהיו סטודנטים ויהיה אסון לאומי כי לא יהיו מורים במערכת החינוך, אי אפשר להתעלם מהעניינים האלה, וחלק מזה הן התשתיות.

מרים מבורך: צריך לנתק את התקצוב של משרד האוצר לבין מה שאנחנו עושים ברפורמה.

מרים מבורך: אנחנו מובילים את הרפורמה במערכת החינוך, אלינו פונים בשביל תמיכה.

זאב אלקין: אדוני היושב ראש, המנכ"לית עזבה.

זאב אלקין: אני הייתי מבקש לעצור את הישיבה.

זאב אלקין: יש גם שאלה של כבוד הכנסת.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לשמוע את הדברים, העלינו את כל הנושאים בפני המנכ"לית והיא הודיעה מראש לגבי הזמן.

מיכאל מלכיאור: היה לי חשוב שהיא תהיה בישיבה הזאת ואני חושב שהיא למדה הרבה בישיבה הזאת, וזה חלק מתפקידנו כנראה.

מיכאל מלכיאור: אני אומר את זה בצער כי אני חושב שהיא מנכ"לית מעולה ואני סומך עליה שתלמד את הנושאים.

מיכאל מלכיאור: נקווה שזה לא יהיה מאוחר מדי, ואז תבוא מערכת חדשה ומה שיקרה עם המכללות, חס ושלום, ילך.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לקבל תשובה לגבי השאלה שנשאלה ריקי מהאוצר, את יכולה לתת לנו תשובה בנושא של גפני?

ריקי ארמן: דיברתי בקצרה עם נציג מהממונה על השכר והבנתי שהאבחנה ברפורמה היא לא סוג החינוך אלא הרפורמה בהגדרה חלה רק על מורים אקדמאים.

ריקי ארמן: זאת התשובה שקיבלתי.

ריקי ארמן: אם יש מורים שהם לא אקדמאים, הרפורמה לא חלה עליהם.

יהודה בדיחי: כמעט הרוב המוחלט של המורים במגזר החרדי היום אקדמאים.

יהודה בדיחי: התשובה שקיבלנו היא שהם משויכים למערכת החינוך המוכר שאינו רשמי.

ריקי ארמן: אם כך, מאוד אשמח שתפנו לממונה על השכר אם מר בדיחי אומר שהתשובה לא מדויקת.

ריקי ארמן: שהממונה על השכר ייתן תשובה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מבקשים מכם לקבל תשובות מוסמכות.

מיכאל מלכיאור: אין לי איך להגדיר את מה שקורה פה, מסביב לשולחן.

מיכאל מלכיאור: זה לא בדיוק לכבודה של ממשלת ישראל, בלשון המעטה.

מיכאל מלכיאור: אני מצטער שיש לנו אורחים מן החוץ שצריכים לחוות את זה, אף על פי שהם חווים את זה יום יום מהצד שלהם.

מיכאל מלכיאור: אנא תמשיכי.

שרה זילברשטרום: דיברנו על תכנית המצוינים ונשאלה השאלה האם באמת מוצאים את עצמם כמורים.

שרה זילברשטרום: אפשר להגיד שיש עליה של 16% במורים המצטיינים שמשתבצים כמורים במערכת החינוך ומתמידים בה.

שרה זילברשטרום: אנחנו יכולים לראות שמשנת תשס"ב ועד תשס"ח, שבהתחלה עדין המערכת בשדה לא הפנימה שכדאי לתת עדיפות למצוינים קודם ועכשיו, בתשס"ח, קרוב ל-90% מכלל בוגרי תכנית המצוינים השתלבו ראשונים במערכת החינוך.

מיכאל מלכיאור: אני לא מבין איך אתם יודעים ממתי הם הבוגרים, בוגרים של תשס"ז?

שרה זילברשטרום: אז אתם לא יכולים לדעת אם הם יתמידו בהוראה.

שרה זילברשטרום: גם בשלב הכניסה למקצוע, ממש בשנה הראשונה - -

מיכאל מלכיאור: אז לא עשיתם בחינה אם הם נמצאים שם 5 שנים אחרי זה?

שרה זילברשטרום: אגב, בנושא הזה אני עוסקת בהערכה של תמיכה וקליטה והערכה של מורה.

מיכאל מלכיאור: לפי המחקר שקיבלנו לפני כמה שבועות היה נדמה שהמצטיינים עוזבים את המערכת.

שרה זילברשטרום: קראתי ואני מכירה את הנתונים הללו ובאופן כללי, גם הנתון העולמי מראה שאנשים מצטיינים, סף התסכול שלהם גבוה יותר והייאוש שלהם - -

מיכאל מלכיאור: לא, האופציות שלהם יותר גדולות.

שרה זילברשטרום: גם וגם.

שרה זילברשטרום: לכן, המשרד מפתח תכניות תמיכה במורים מתחילים - -

מיכאל מלכיאור: רגע, את אומרת שאת מכירה את הנתונים ויחד עם זה, את מספרת לנו שהמצטיינים כן נשארים במערכת.

מיכאל מלכיאור: אז הנתונים לא נכונים או מה שאת מכירה זה לא לפי הנתונים או מה?

שרה זילברשטרום: מה שנעשה כיום בישראל זו השקעה באותה קבוצה של בעלי נתונים גבוהים, לשמר אותם במערכת.

מיכאל מלכיאור: אז אם הם נשמרים במערכת, המחקר הזה לא היה נכון.

שרה זילברשטרום: אני יכולה להסביר כי שם יצאו דברים מהקשרם.

שרה זילברשטרום: הראו שמכללות שיחסית פרופיל הסטודנטים גבוה יותר, מהן הולכים פחות אנשים להוראה.

שרה זילברשטרום: ואילו מהמכללות שפרופיל הנתונים שלהם נמוך יותר, הולכים להוראה.

שרה זילברשטרום: מכללות כמו ויצ"ו, הוראת הטכנולוגיה ואחרות, הסטודנטים בעלי נתוני השכלה מאוד גבוהים ואילו הייעוד שלהם לכניסה למערכת נמוך יותר.

שרה זילברשטרום: לעומת זאת מכללות כמו לוינסקי או מכללות אחרות, שהאוריינטציה שלהם להוראה - -

מרים מבורך: לנו יש 80% שמתמידים 5 שנים עם פרופיל של הוראה.

שרה זילברשטרום: שם היתה הטעיה.

שרה זילברשטרום: לגבי ההתמדה בהוראה במערכת החינוך, לגבי המצוינים, בגלל שהיא תכנית חדשה, 5 שנים במערכת זה עדין בבדיקה.

שרה זילברשטרום: יש מחקר מטעם מכון "מופת" שיצא.

שרה זילברשטרום: היתה בעיה שחלק מהם לא נקלטו ראשונים.

שרה זילברשטרום: אני רוצה לציין שיש העדפה לקליטת המורים המצוינים על ידי סנכרון - -

מיכאל מלכיאור: את עדין מדברת רק על ה-300 תלמידים, נכון?

שרה זילברשטרום: זה לגבי ה-300 תלמידים וגם לגבי המגזר הערבי שבתחילה לא התקבלו והשרה התערבה והנה הנתונים של המגזר הערבי, שנכנסו כ-90% מבוגרי תכנית המצוינים ראשונים למרות שבתכנית - -

מיכאל מלכיאור: מאז שהשרה נכנסה יש ירידה.

מיכאל מלכיאור: אני קורא את הגרפים.

שרה זילברשטרום: השנה נכנסו 90% בגלל פרויקט המצוינות.

שרה זילברשטרום: השרה הוסיפה נקודות בשיבוץ וזה מה שעזר.

שרה זילברשטרום: הנושא השני, דיברנו על העלאת פרופיל המתקבלים להוראה, דיברנו על תכנית המצוינים ועכשיו מה קורה עם כלל הסטודנטים, שאותם 500 יגיעו מתוך שנתון.

שרה זילברשטרום: יש לנו העלאה של תנאי קבלה ומתן תקן דיפרנציאלי לפי האיכויות של המתקבלים, שזה חידוש של ממש.

שרה זילברשטרום: זה תמריץ לקליטת סטודנטים איכותיים יותר.

שרה זילברשטרום: כל שנה מתקיים מיפוי מה הם המקצועות הנדרשים.

שרה זילברשטרום: למשל, בשנת תשס"ח בחינוך היסודי, שבו חסרים מורים, וכן מדעים, אנגלית וחלק ממקצועות הליבה.

שרה זילברשטרום: היה מיפוי ולאחר מכן, בעלי ציון משולב של 550 ומעלה, שאינם בתכנית המצוינים, עליה מקבלים תוספת תקן למוסד ואישור מלגה לסטודנט של 5000 שקלים, שזה חידוש ולא היה בעבר.

שרה זילברשטרום: תמיד תגמלו רק את אותה קבוצת מצוינים ועכשיו מדברים על העלאת כלל הסטודנטים שיש להם נתוני קבלה יותר גבוהים.

שרה זילברשטרום: כלומר, מי שיש לו מ-550 ומעלה מקבל 5000 שקלים מלגה.

שרה זילברשטרום: יש גם תמריץ שלילי, על מנת שהמכללות להכשרת מורים לא יקבלו אנשים שאינם עומדים בתנאים הללו ומי שיש לו פחות מ-550 הוא לא בהטבות.

שרה זילברשטרום: גורעים מהתקן של המוסד אם נתוני הקבלה שלו נמוכים.

שרה זילברשטרום: קצת על תמונת המצב נכון לעכשיו, תשס"ח – אם הציון המשולב הממוצע של הסטודנטים שלומדים הוראה היה 539 בתשס"ו, הרי בתשס"ח הוא 555.

מרים מבורך: יש כאן בעיה רצינית מאוד כי באוניברסיטאות במדעי הרוח אפשר להתקבל בלי פסיכומטרי, ואנחנו יודעים שזאת אחת הבעיות הרציניות.

מרים מבורך: שוב אני אומרת, אם לא ינתקו את התקצוב שלנו מכל התהליך הזה, לא נצליח להחזיק מעמד.

אהרון זיידנברג: כל העסק הזה הוא חסר משמעות.

אהרון זיידנברג: זה לשחק ב"קקה".

אהרון זיידנברג: ההבדל בין 539 ל-555 הוא חסר משמעות כשמסתכלים על זה ברצינות, זה איזה שהוא גימיק כי בסופו של דבר אנחנו, ככל שנרצה להעלות משמעותית, אנחנו נתחרה במקצועות האחרים מבחינת המשק, ואם לא תהיה אלטרנטיבה אמיתית שתמשוך חלק מהאנשים, אז מוטיבציה זה אחד, ותגמול כלכלי זה דבר שני.

אהרון זיידנברג: עד שהמערכת לא תוכל להציע את זה, אנחנו לא נמצא מספיק אנשים טובים למערכת.

מרים מבורך: יכניסו להוראה כל אחד.

אהרון זיידנברג: דבר נוסף, מדברים על המצוינים כפתרון ומתגאים בדבר הזה.

אהרון זיידנברג: במערכת של 130,000 מורים, אם אתה מכניס 300 איש בשנה, כמה אתה צריך לחכות כדי באמת לשנות?

מיכאל מלכיאור: אמרת את זה כבר וקלטנו את זה.

אהרון זיידנברג: אני חושב שאנחנו מחפשים את הגרוש במקום הלא נכון.

אהרון זיידנברג: אני חושב שצריך ללכת קודם כל ולנסות לגייס אוכלוסיה אחרת להכשרה להוראה, ולא תלמידים שעדין לא למדו במערכת אקדמית אלא תלמידים שמה שנקרא בלשון שלנו "הכשרת אקדמאים בהוראה".

מיכאל מלכיאור: אבל בשביל מה הם יעשו את זה?

אהרון זיידנברג: שם יש שתי אוכלוסיות, ראשית זו אוכלוסייה מבוגרת יותר, שהחליטה שהיא רוצה לעסוק בחינוך ובהוראה.

אהרון זיידנברג: האוכלוסייה הזאת, אני יכול לשכנע אותך הרבה בכיוון הזה, כי יש נתונים בלתי רגילים והרבה מגיעים, יש אלפי תלמידים במערכת.

אהרון זיידנברג: רק בלוינסקי, הקיבוצים, בית ברל ואורנים יש למעלה מ-2000 תלמידים אקדמאים שמתקשרים להוראה.

אהרון זיידנברג: יש להם כבר יכולת אקדמית מוכחת, אז כל הפסיכומטרי מיותר, כי יש לו כבר תואר ראשון.

אהרון זיידנברג: רובם באים ממקצועות רכים, ממדעי הרוח וכולי, כי אין להם מה לעשות עם זה.

אהרון זיידנברג: הם בוגרים יותר והם משוכנעים שזו אלטרנטיבה שהם רוצים בה.

אהרון זיידנברג: כמו שאני לחמתי כל הזמן שצריך לתת תואר שני בתעודת הוראה ואז זה גם יקבל את היוקרה ואז כשיבוא הילד להורים ויגיד שיש לו תואר שני ולא תעודת הוראה, יש לו סביבה תומכת.

אהרון זיידנברג: כך זה נעשה בעולם הגדול היום.

אהרון זיידנברג: אתה בא מארצות סקנדינביה וזה המודל שם.

אהרון זיידנברג: כך זה בגרמניה וארצות הברית.

אהרון זיידנברג: זה הכיוון שאליו הולכים, הכשרה להוראה היא פוסט B.a.

אהרון זיידנברג: אם נבין את זה, חלק גדול מהמשחק שאנחנו עושים - -

מיכאל מלכיאור: אתה לא יכול לשלם משכורות כאלה - -

אהרון זיידנברג: למה לא?

אהרון זיידנברג: האוצר נותן לך בתוך הסכמי השכר תגמול בעבור תואר שני.

אהרון זיידנברג: יש לו את זה בתוך הסכמי השכר, אז מה הבעיה?

מיכאל מלכיאור: אני יודע מה התגמול לתואר שני.

מיכאל מלכיאור: צריך לשנות את מבנה השכר של מורים.

אהרון זיידנברג: נכון, ותשחרר אותם לגמרי משכר לימוד.

אהרון זיידנברג: תתחיל לגייס אנשים עם מלגת לימודים מלאה, תכניס אותם מיד לעבודה כשהם מתקבלים, כמו בשיטה הצרפתית.

זבולון אורלב: לא צריכים להמציא את הגלגל, העניין של הלוואות מותנות היה קיים.

אהרון זיידנברג: אתה נותן לו שליש משרה של התחייבות מרגע שהוא התקבל ללימודים, ועל ידי זה הוא צובר שנתיים ותק.

אהרון זיידנברג: הוא יכנס עם M.a ושנתיים ותק, ויש לו שדרוג של 20%-25% בבסיס השכר שלו מלכתחילה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו לא חולקים עליך.

מרים מבורך: אהרון, זה לא יפתור את הבעיה בשנה הזאת ובשנה הבאה וכולי.

מרים מבורך: אתה צריך לקיים מכללה בינתיים.

אהרון זיידנברג: אנחנו לא נמצא פתרון.

אהרון זיידנברג: במה שאנחנו היום נאבקים אין פתרון למערכת.

מיכאל מלכיאור: חברי הכנסת הצביעו ברגליים, אף על פי שחבר הכנסת אורלב התווסף.

זבולון אורלב: אתה צריך להגיד להם שאני יו"ר הוועדה לביקורת המדינה ושם היה דיון על מיגון שדרות.

זבולון אורלב: הצעתי לך להתחלף אתי בוועדת ביקורת המדינה ולא הסכמת.

זבולון אורלב: לבי פה.

מיכאל מלכיאור: נכון, כי גם לבי פה.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להציע כך: שמענו דברים קשים בישיבה הזאת.

מיכאל מלכיאור: זו אחת מהשיבות הקשות שהיו פה.

מיכאל מלכיאור: נזמין שוב את השרה, את המנכ"לית ונשב עם ראשי המל"ג וכל ראשי המוסדות, ונכין את הישיבה כמו שצריך.

מיכאל מלכיאור: אני מקווה שעד אז כולם ילמדו את הנושאים ואני אומר לכם, אל תבואו כמו שבאתם היום.

מיכאל מלכיאור: זה לא לענין, זה לא יעבור פה.

מיכאל מלכיאור: תהיה פה התקוממות כללית.

מיכאל מלכיאור: נזמין גם את ראש אגף התקציבים כדי שישמע איפה הדברים עומדים.

מיכאל מלכיאור: אי אפשר לעשות שום רפורמות או שינויים או התחדשות בלי שהמרכיב של הכשרת המורים יהיה מרכיב מרכזי.

מיכאל מלכיאור: אי אפשר לתת לנו עכשיו, אחרי 8 שנים שחיכינו, שאולי בעוד שנה תהיה תכנית חומש.

מיכאל מלכיאור: זה לא הולך.

מיכאל מלכיאור: אי אפשר לעסוק בשיפוצים כאלה, זה לא זה.

מיכאל מלכיאור: אהרון זיידנברג דיבר על דברים מבניים ואי אפשר להמשיך להקפיא את הבניה, את השיפוי על השכר, אי אפשר להמשיך את הקיצוצים, אי אפשר לחיות עם זה.

מיכאל מלכיאור: אתם לא יכולים לשפר את הכשרת המורים אם אתם לא נותנים למוסדות האלה לחיות, ולא נותנים להם היום לחיות.

מיכאל מלכיאור: דרשנו גם תשובה על הסיפור של החרדים.

מיכאל מלכיאור: את זה נקבל בקרוב.

מיכאל מלכיאור: נקבע ישיבה כוללת כמה שיותר מהר וכדאי מאוד שתתכוננו טוב מאוד לישיבה הזאת.

מיכאל מלכיאור: תודה רבה.