ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 501, 2008-02-19 12:15

דוד טל: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

דוד טל: על סדר היום הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 38) (התקשורת למוקדי חירום), התשס"ח-2007.

דוד טל: חבר הכנסת פרוש, יש לך מה להוסיף מעבר למה שאמרת כבר בדיון הראשון?

דוד טל: האם הגעת לסיכומים כלשהם על פרק הזמן שניתן להם להיערך או על דברים אחרים?

מאיר פרוש: אם אין נציגים אחרים פרט לנציגי "בזק" אפשר לדבר על הנושא הזה, אבל אולי אחרים רוצים להעיר דבר מה.

דוד טל: אני מבין שזה אמור להיות מוּחל על טלפונים נייחים.

דוד טל: אתה מבקש להחיל את זה גם על טלפונים סלולריים?

מאיר פרוש: הצעת החוק שלי היתה כוללנית, ואחר-כך השר ביקש לצמצם אותה ולשנות, והיו סיכומים בוועדה.

מאיר פרוש: לא אכחיש שהיו לי שיחות גם עם אנשי "בזק".

מאיר פרוש: אני מבקש לדעת האם יש עוד מערערים או מישהו שמבקש לשנות או לכרסם בהצעת החוק.

דוד טל: תיכף נבדוק.

דוד טל: מכרסמים אין.

דוד טל: מה שנחליט, אתה ואני מהווים כאן רוב קולות ונוכל להחליט כרצוננו.

דוד טל: היות ואני סבור שההחלטה נכונה – יש אולי עוד מספר בעיות שצריך לבדוק עם "בזק" – אולם אם ההצעה נכונה אולי נחיל אותה גם על הסלולריים.

דוד טל: אני מוכרח להודות שלמזלי מעולם לא התקשרתי למוקד חירום, לא מטלפון נייד וגם לא מטלפון נייח, אבל אם זה חשוב ניתן להחיל את זה על כל הטלפוניה.

מאיר פרוש: אם אני לא טועה דיברנו על כך בישיבה הקודמת.

דוד טל: ומה החלטתם?

דוד טל: שזה יחול רק על הנייח?

דוד טל: אם דיברתם על כך אני מקבל כל סיכום שנתקבל בעבר.

איתי עצמון: נושא החלת הצעת החוק על בעלי רישיון לסלולרי עלה בהכנה לקריאה ראשונה והוועדה החליטה שתקבל הכרעה בהכנה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

דוד טל: כלומר זה עומד על הפרק.

מאיר פרוש: אני בעד.

דוד טל: נשמע את הנציגים השונים.

חיים תמם: אני סגן מפקד כבאות ראשי מנציבות כבאות והצלה.

חיים תמם: אנחנו ככלל רואים יתרון בכך שיהיה מספר אחד שאליו מחייגים, אך לעומת זה יש חסרונות אחרים רבים שגורמים לכך שלא נתמוך בהצעה.

חיים תמם: קודם כול, באירוע שרפה יש חשיבות רבה לזמן התגובה.

חיים תמם: כאשר יהיה מוקד ארצי - - -

פיני יצחקי: בהצעת החוק שלפנינו לא מדובר על מוקד ארצי.

דוד טל: אתה מערבב את ההצעה הזאת עם שתי הצעות חוק אחרות.

איתי עצמון: על שולחן הוועדה מונחת הצעת חוק של חבר הכנסת פרוש בעניין התקשרות למוקדי חירום.

דוד טל: אם מנתקים לך היום את הטלפון הנייח בביתך, חבר הכנסת פרוש מציע שלא ינתקו לך את הטלפון גם למוקדי חירום כמו המשטרה, מגן דוד אדום וכיבוי אש לתקופה של 3 חודשים ממועד הניתוק.

חיים תמם: בכך אנחנו תומכים במאה אחוז.

שרון פליישר בן-יהודה: כפי שאמר כבר חבר הכנסת פרוש, גם בדיון הקודם הצגנו את הבעייתיות שיש בכך שהמערכות של חברת "בזק" היום לא תומכות בשינוי שרוצים להכניס כאן.

דוד טל: יש לכם די זמן להיערך.

דוד טל: אתם מבקשים 6 חודשים?

שרון פליישר בן-יהודה: נכון.

שרון פליישר בן-יהודה: לכן ביקשנו לשנות את תחילת החוק, מ-3 חודשים ל-6 חודשים.

שרון פליישר בן-יהודה: זה עלה גם בדיון הקודם ונאמר שהעניין יידון שוב בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

שרון פליישר בן-יהודה: דבר שני, אנחנו מבקשים לקצר את התקופה שבה תינתן האפשרות הזאת, במקום 3 חודשים לחודשיים מיום הניתוק.

דוד טל: אולי תסביר גברתי מדוע חודשיים, כדי שהציבור יידע.

שרון פליישר בן-יהודה: הסיבה נעוצה בכך שבענף התקשורת בכלל, וכך נהוג גם לגבי "בזק", יש נוהג איך לדווח על מספר המנויים שלך.

שרון פליישר בן-יהודה: זה כלול בדיווחים לבורסה, בכל מיני דיווחים למיניהם.

שרון פליישר בן-יהודה: בדרך כלל התקופה שנחשבת כתקופה שגורעים מנוי ממצבת המנויים של החברה היא אחרי 3 חודשים.

דוד טל: מיום הניתוק או מיום שהפסיק לשלם?

שרון פליישר בן-יהודה: 3 חודשים מיום שהפסיק לשלם.

שרון פליישר בן-יהודה: אני מבקשת שזה יהיה חודשיים, כי גם כך נותנים לו 21 ימים 14 ימים מאז הפסיק לשלם.

דוד טל: גברתי מציעה לתת לו 14 ימים מרגע שהפסיק לשלם 21 ימים חודשיים?

שרון פליישר בן-יהודה: נכון.

דוד טל: עוד הערות?

דוד טל: מה עמדת מגן דוד אדום?

אלי יפה: ברוך מחיה המתים, כל הכבוד.

מוריס אלחדד: אנחנו במשטרה גם כן תומכים בהצעת החוק.

מוריס אלחדד: אם ניתן להרחיב את זה גם לטלפונים הסלולריים זה יהיה מצוין.

דוד טל: אני חושש שלא הוזמנו לכאן חברות הסלולר ולכן זה אולי בעייתי.

מיטל בשרי: אני מייצגת את המועצה הישראלית לצרכנות.

מיטל בשרי: אנחנו מברכים מאוד על הצעת החוק הזאת.

מיטל בשרי: עם זאת, המועצה ממליצה להרחיב את הגדרת "שיחה אל מוקדי חירום", כך שבמוקדי החירום ייכללו מוקדי השירות של לחצני המצוקה, הטלכלל, שעליהם מנויים למעלה מ-200 אלף בתי-אב.

מיטל בשרי: מדובר בדרך כלל באוכלוסייה סיעודית, שרק לחצן המצוקה הזה יכול להציל את חייה.

מיטל בשרי: אני מבקש לכלול במסגרת הצעת החוק גם את מוקדי השירות של לחצני המצוקה.

דוד טל: מבחינה טכנולוגית זה אפשרי?

דוד טל: זה פשוט וקל?

דוד טל: במשך 6 חודשים אפשר להיערך לכך?

מיטל בשרי: את זה צריך לשאול את "בזק".

שרון פליישר בן-יהודה: לפי דעתי זה בעייתי מאוד מבחינה טכנית כי במוקדי מצוקה עוסקות כל מיני חברות פרטיות במקומות שונים שלכל אחת מספר טלפון אחר.

שרון פליישר בן-יהודה: קמות חברות ומתפרקות חברות.

שרון פליישר בן-יהודה: הרעיון היה לכלול את שירותי החירום הבסיסיים.

שרון פליישר בן-יהודה: אם הלקוח במצוקה, הוא יכול להתקשר למשטרה או למגן דוד אדום.

מיטל בשרי: הסיעודיים והמבוגרים האלה יכולים בלחיצה על לחצן מצוקה אחד להפעיל את כל מוקדי החירום, את טיפול נמרץ, את כל בדיקות הדם, א-ק-ג וכן הלאה שמצילים את חייהם.

מיטל בשרי: מדובר באוכלוסייה מבוגרת, סיעודית ונתמכת.

דוד טל: זה השלמה של הרעיון של חבר הכנסת פרוש.

שרון פליישר בן-יהודה: לא בחנו את זה ואינני יודעת אם זה אפשרי מבחינה טכנית.

מיטל בשרי: מדובר במאות אלפי צרכנים נתמכים, שלפעמים אפילו לא דוברים עברית, שרק לחצן המצוקה הזה יכול לעזור להם.

שרון פליישר בן-יהודה: ייתכן שיש עשרות גופים כאלה.

שרון פליישר בן-יהודה: אפשר שלחצן המצוקה יהיה מתוכנת למגן דוד אדום.

דוד טל: אני לא מכיר את הפרוצדורה.

דוד טל: לחצן מצוקה הוא מתקן ששמים על היד וניתן ללחוץ עליו כאשר קורה דבר מה?

דוד טל: את מי הוא מזעיק?

מיטל בשרי: את מוקד החירום שאדם קשור אליו.

מיטל בשרי: פועלות כל מיני חברות כאלה שמפעילות מיידית ניידת טיפול נמרץ וכן הלאה.

פיני יצחקי: למשל נטל"י.

דוד טל: אני מבקש לשמוע את דעת המציע, האם התכוון לזה.

מיטל בשרי: אי-הכללת מוקדי החירום של לחצני המצוקה כמוה כהפקרת ציבור רב של נזקקים.

דוד טל: אבל לא בכך עוסקת הצעת החוק.

מיטל בשרי: אפשר להוסיף את זה להצעת החוק.

דוד טל: אינני יודע אם אפשר להוסיף, אם זה לא ייחשב נושא חדש.

דוד טל: צריך לבדוק.

דוד טל: אם דנו בזה כבר בשלבי החקיקה הקודמים אזי אפשר להוסיף את זה כעת, אבל אם לא דנו זה ייחשב נושא חדש, שיצטרך לעבור לוועדת הכנסת, שתצטרך להחליט בזה, ואני סבור שיהיה לה קשה להחליט.

מאיר פרוש: אני מודה לאדוני על כך שהוא מפנה את הזרקורים אליי.

דוד טל: אתה רוצה שאני אענה את התשובה?

מאיר פרוש: אם נבדוק את נוסח ההצעה שהגשתי לקריאה הטרומית, שם דיברתי על התקשרות לשירותי החירום, לרבות משטרת ישראל, מגן דוד אדום ומכבי אש, אבל ההצעה עברה גלגולים שונים.

מאיר פרוש: לדעתי אנחנו בשלב מאוחר מדי מכדי להיכנס לזה, על אף שזה נושא חשוב מאוד.

מאיר פרוש: אבל בסופו של דבר עם לחצן המצוקה מגיעים הרי למקום מסוים.

מאיר פרוש: כאשר מנתקים לאדם את הטלפון הוא לא יכול להגיע לא למשטרה, לא למכבי האש ולא למגן דוד אדום.

מיטל בשרי: לחצן המצוקה עובד דרך הטלפון, דרך השקע של "בזק".

דוד טל: אדוני היועץ המשפטי, אני מציע שנקרא את הצעת החוק.

איתי עצמון: לפני כן אני מעוניין להעיר מספר הערות כדי להבהיר.

איתי עצמון: מדובר על תקופה שבה יאפשרו למנוי לחייג למוקדי חירום, אבל למעשה גם לקבל שיחות נכנסות.

איתי עצמון: אני שואל את נציגת משרד התקשורת האם כך יהיה.

דוד טל: היום כך עושים ואין כוונתנו להרע את התנאים.

דוד טל: אנחנו מעלים בקודש, לא מורידים.

איתי עצמון: השאלה שלי האם כחלק ממה שנקרא 'ניתוק חלקי' יהיה פיתוח טכנולוגי שיאפשר נגישות אך ורק למוקדי שירות, או גם לקבלת שיחות נכנסות?

דוד טל: האפשרות לקבל שיחות נכנסות קיימת כבר היום.

יעל מלם יפה: אנחנו לא מדברים על הפסקה מלאה, אלא על ניתוק, שהוא הפסקה חלקית, כפי שמוגדר בתקנות.

יעל מלם יפה: הבנו מנציגי חברת "בזק" שהם זקוקים לזמן מסוים כדי להיערך ולהכניס את היישומים הללו למערכות שלהם.

דוד טל: אתם במשרד התקשורת תומכים בהצעת החוק?

יעל מלם יפה: כן.

דוד טל: תמכתם גם בהתחלה בהצעת החוק?

יעל מלם יפה: כן, השר תומך, בכפוף לשינויים שפירטנו.

מאיר פרוש: שהוכנסו כבר.

דוד טל: לא הצגתם עמדה הפוכה בשלבים המוקדמים?

יעל מלם יפה: לא.

יעל מלם יפה: פירטנו בפני הוועדה בדיון הקודם את השינויים שהשר ביקש להכניס.

איתי עצמון: עוד הערה, חשוב לי להסב תשומת לב הוועדה שמדובר על תקופה שבה המנוי יצטרך לשלם את דמי ההחזקה על הקו, כלומר לא מדובר על פטור מתשלום.

דוד טל: גם כאשר משאירים לו קו שמאפשר להתקשר רק למוקדי חירום?

איתי עצמון: כן, בוודאי.

דוד טל: זה עולה כסף היום?

שרון פליישר בן-יהודה: אם משאירים ללקוח קו פתוח ולא מנתקים לו את הקו נגבים דמי החזקה.

שרון פליישר בן-יהודה: זה קבוע בתקנות של משרד התקשורת.

שרון פליישר בן-יהודה: היום אין כל אפשרות להתקשר רק למוקדי חירום.

איתי עצמון: אני מציע להכניס הוראה, הקובעת כי "אין בהוראות הסעיף כדי למנוע ממנוי את האפשרות להפסיק את השירות", כדי להבהיר שלא מדובר בהוראה אובליגטורית.

דוד טל: אם הוא מפסיק את השירות לא יקבל גם נגישות למוקדי חירום.

איתי עצמון: נכון.

דוד טל: אתה מבקש להשאיר להחלטתו של הצרכן אם הוא רוצה שינתקו אותו לגמרי, כולל ממוקדי החירום, משום שאינו רוצה לשלם דמי החזקה של הקו.

איתי עצמון: בוודאי.

איתי עצמון: מדובר בכל אופן בעלות שמושתת עליו, עלות לא קטנה.

דוד טל: אדוני המציע, אני לא רואה כאן בעיה.

דוד טל: נכון?

דוד טל: גם לכם אין בעיה עם זה.

דוד טל: אני סבור שזה נכון.

שרון פליישר בן-יהודה: אבל המנוי יצטרך לבקש לנתק אותו לחלוטין.

דוד טל: בוודאי, לא אתם תידרשו לשאול אותו.

איתי עצמון: כדאי שתיידעו אותו.

יעל מלם יפה: אנחנו מדברים על מקרה של אדם שלא משלם.

יעל מלם יפה: הרעיון היה, שכאשר הוא לא משלם לא ינתקו לו מייד את האפשרות להתקשר למוקדי חירום.

דוד טל: מה גובה דמי ההחזקה היום?

שרון פליישר בן-יהודה: 43 שקלים בחודש מע"מ.

דוד טל: לא דומה 50 שקלים בחודש ל-300-400 שקלים בחודש.

דוד טל: אני מניח שמי שלא משלם 300 שקל לא ישלם גם 50 שקל, אבל אנחנו רוצים להשאיר לו אפשרות לבקש שינתקו אותו לגמרי כדי שלא יצטרך לשלם גם את 50 השקלים.

איתי עצמון: כדאי שהוועדה תקבל החלטה בעניין - - -

דוד טל: בעניין הניסוח נסמיך את היועץ המשפטי שלנו.

מאיר פרוש: יש דמי החזקה משודרגים ודירוג שונה, או שהדירוג קבוע?

שרון פליישר בן-יהודה: יש הסדר ייחודי אך ורק לחברת "בזק", שמקבלי הבטחת הכנסה משלמים תשלום מופחת על החזקת הקו.

שרון פליישר בן-יהודה: מה שבעבר היה הסדר המיועד למשתמשים קלים מיועד היום למקבלי הבטחת הכנסה.

מאיר פרוש: השאלה אם אי אפשר להחיל אותו תעריף על מי שמקבלים את השירות רק למוקדי חירום.

דוד טל: לתת פרס למי שלא משלם את חובותיו?

מאיר פרוש: הרי הוא לא משתמש בטלפון אלא אך ורק אל קווי מגן דוד אדום, המשטרה וכיבוי אש.

דוד טל: עדיין הקו מחובר.

דוד טל: חברת הטלפון תגיד: לא אכפת לי איזה שימוש אתה עושה בו, אני משאירה לך עדיין את השירות הזה ועבורו אני מבקשת להמשיך לקבל אותו סכום כסף.

מאיר פרוש: אומרת עו"ד שרון פליישר בן-יהודה שלמקבלי הבטחת הכנסה יש הפחתה בתעריף.

יעל מלם יפה: במידה ואותו אדם מקבל הבטחת הכנסה מלכתחילה ועומד במבחנים שנקבעו בתקנות.

דוד טל: אם גאידמק יפסיק לשלם את חשבון הטלפון, אתה רוצה שיתחיל לקבל תעריף מופחת?

מאיר פרוש: הדוגמה שלי היתה תמיד גיטה שרובר ז"ל.

דוד טל: חבר הכנסת פרוש, אני מציע שנתקדם עם הצעת החוק ולא נתעכב על זוטות.

מאיר פרוש: עבור מסכן או מסכנה גם 22 שקלים חשובים.

דוד טל: אנו קובעים שלא ימנעו מן המנוי להתנתק, זה זכות אלמנטרית.

דוד טל: הוא יפנה ל"בזק" ויגיד: תנתקו אותי לגמרי.

יעל מלם יפה: הכוונה לא היתה להפוך את זה לדבר אובליגטורי, שאם המנוי מבקש להתנתק או להפסיק את השירות במהלך התקופה הזאת לא יינתן לו.

יעל מלם יפה: לא זאת תכלית החוק.

דוד טל: האם אין לי זכות כצרכן להפסיק לרכוש את המוצר?

שרון פליישר בן-יהודה: בכל מקרה הזכות הזאת קיימת.

שרון פליישר בן-יהודה: לדעתי לא צריך להכניס אותה להצעת החוק.

שרון פליישר בן-יהודה: אנחנו לא מתווכחים על העיקרון.

דוד טל: אם את אומרת שזה קיים בכל מקרה, מבחינתי זה בסדר, אך אומר היועץ המשפטי, למען הסר ספק צריך להכניס את זה.

איתי עצמון: כי כאן נאמר "לא יפסיק, יעכב או יגביל שירות שיחות של המנוי אל מוקדי חירום לתקופה של שלושה חודשים".

איתי עצמון: צריך להבהיר בכל זאת שהמנוי יכול לנתק את השירות הזה בכל עת כדי שלא יושתו עליו אותם תשלומים.

יעל מלם יפה: אין לי ויכוח אתך.

דוד טל: השאלה אם יש לך התנגדות.

איתי עצמון: למען הסר ספק כדאי להבהיר בנוסח.

יעל מלם יפה: אני לא בטוחה שזה נדרש.

דוד טל: הוועדה מחליטה על העיקרון, שאם אדם ירצה להתנתק – ינתקו אותו.

דוד טל: נסמיך את היועץ המשפטי של הוועדה ביחד עם היועצת המשפטית של משרד התקשורת לנסח ולהגיע להסכמה, בין שזה יופיע בגוף החוק או שיחליטו שזה מובן מאליו.

מאיר פרוש: ובתנאי שזה ייעשה בהקדם.

דוד טל: כבר היום.

איתי עצמון: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 38) (התקשרות למוקדי חירום), התשס"ח-2007 סעיף 1 – תיקון סעיף 12 לחוק העיקרי "בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982, בסעיף 12 – (1) בסעיף קטן (א), לפני "השר יקבע" יבוא "בכפוף להוראות סעיף קטן (א1)"; (2) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) בעל רישיון שניתק שירות שיחות של מנוי בשל אי פירעון במועד של חשבון התשלומים והחובות שהמנוי חויב בהם בעד שירות שקיבל מבעל הרישיון, לא יפסיק, יעכב או יגביל שירות שיחות של המנוי אל מוקד חירום לתקופה של שלושה חודשים ממועד הניתוק;"

דוד טל: "מוקד חירום" או "מוקדי חירום"?

איתי עצמון: "שיחה אל מוקד חירום" מוגדר בהמשך: "שיחה מאת מנוי של בעל רישיון אל המוקד הטלפוני של המשטרה, של מגן דוד אדום ושל מכבי אש".

דוד טל: ייכתב "לתקופה של חודשיים ממועד הניתוק".

מאיר פרוש: כאשר אנחנו יודעים את ההסבר, שיינתנו 14 ימים 21 ימים חודשיים.

מאיר פרוש: "יום ניתוק" ו"מועד ניתוק" זה אותו דבר?

שרון פליישר בן-יהודה: כן.

יעל מלם יפה: 14 ימים זה הזמן שנותנים למנוי לשלם את חשבון הטלפון שלו.

יעל מלם יפה: אדם יכול לשלם עד למועד מסוים.

יעל מלם יפה: מאותו מועד יש 21 ימים עד שמנתקים, ובתום 21 הימים קובעים כאן עוד חודשיים.

מאיר פרוש: האם לכתוב "יום הניתוק" או "מועד הניתוק"?

שרון פליישר בן-יהודה: היות ולא מנתקים בפועל, נראה לי שזה "מועד", כי זה מהמועד שהיו אמורים לנתק, אך לא מנתקים בעצם ומשאירים את הקו פעיל לעוד חודשיים.

דוד טל: כאן כאשר אומרים "מועד" מתכוונים לזמן.

מאיר פרוש: "המועד" הוא אחרי 14 הימים או אחרי 21 הימים?

קריאות: אחרי 21 הימים.

דוד טל: במשך 14 ימים אדם מקבל התרעות: נא לשלם לנו.

דוד טל: אם לא שילם, לאחר מכן יש לו 21 ימים, בהם עדיין יטרטרו לו לשלם.

דוד טל: אחרי 21 ימים יהיו עוד חודשיים ימים, וזהו, כאן זה נגמר.

מאיר פרוש: כלומר, חודשיים ימים מסיום יום ה-21.

דוד טל: זה בעצם 3 חודשים.

יעל מלם יפה: ננסה להבהיר את זה בנוסח.

שרון פליישר בן-יהודה: לדעתי זה ברור מאוד בנוסח, כי כתוב "ממועד הניתוק" והניתוק נעשה רק אחרי 21 ימים, לכן אין כאן שום ספק.

יעל מלם יפה: הגדרת "הניתוק" מצויה בתקנות ולא בחוק.

איתי עצמון: "בסעיף קטן זה – "בעל רישיון" – בעל רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים ארציים נייחים; "ניתוק שירות" – הפסקה זמנית של שירות בזק; "שיחה אל מוקד חירום" – שיחה מאת מנוי של בעל רישיון אל המוקד הטלפוני של המשטרה, של מגן דוד אדום ושל מכבי אש.

איתי עצמון: ""

דוד טל: בסעיף התחילה אמרתם שאתם רוצים 6 חודשים?

שרון פליישר בן-יהודה: כן, 6 חודשים.

דוד טל: את בטוחה שפרק זמן של 3 חודשים לא יספיק לכם?

שרון פליישר בן-יהודה: היות והמערכות שלנו בכלל לא ערוכות לתת את האופציה הזאת, המערכות של "בזק" יודעות לעשות ניתוק מוחלט או הפעלה מוחלטת.

דוד טל: ייתכן שהן לא ערוכות, אבל אולי הטכנולוגיה מאפשרת להפעיל את זה בתוך חודש ימים.

שרון פליישר בן-יהודה: ניסינו לבדוק עם היצרנים.

שרון פליישר בן-יהודה: זה הרי תלוי לא בנו.

שרון פליישר בן-יהודה: אנחנו צריכים לפנות ליצרן שמייצר את המתג ופרק זמן של 3 חודשים לא מספיק כי צריך קודם כול להגדיר לו את הצרכים.

דוד טל: ובפרק זמן של 6 חודשים אתם תעמדו?

שרון פליישר בן-יהודה: פרק זמן של 6 חודשים מספיק.

דוד טל: את אומרת שבדקתם וזה לא מתאפשר, אלא אם כן ייתנו פרק זמן של 6 חודשים להיערכות.

דוד טל: אדוני המציע, זה מוסכם עליך?

מאיר פרוש: הסכמנו על זה כבר.

איתי עצמון: יש לי שאלת הבהרה.

איתי עצמון: אם בכל מקרה אתם עושים את זה, כלומר יש אפשרות לניתוק חלקי שבמסגרתו ניתנת נגישות למוקדי חירום וכן לקבלת שיחות נכנסות, אם התקופה מוארכת במקצת מה ההבדל בעצם?

שרון פליישר בן-יהודה: מה שניתן היום במשך 21 ימים הוא ניתוק חלקי, שמשמעו ניתוק לגמרי לשיחות יוצאות ואפשרות רק לקבל שיחות, אבל אין נגישות למוקדי חירום.

מאיר פרוש: בישיבות הקודמות הזכרנו גם את HOT.

דוד טל: מוגדר בהצעת החוק "בעל רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים ארציים נייחים".

דוד טל: זה כולל גם את HOT או חברות אחרות שיהיו?

מאיר פרוש: נניח שבעוד עשרים שנים תפעל לא רק "בזק" אלא חברה נוספת תקבל רישיון, זה ייכלל?

דוד טל: היא נכללת כאן בהגדרת "בעל רישיון".

שרון פליישר בן-יהודה: אני מבקשת להסביר, רישיונות פנים ארציים נייחים ניתנים היום בשתי אופציות: יש "בעל רישיון כללי למתן שירותי בזק פנים ארציים נייחים", שזה "בזק" ו-HOT, ויש "בעל רישיון כללי ייחודי", ושם יש מפעילים נוספים, כמו "קווי זהב", "סלקום" ו"פרטנר", שיש להם גם רישיונות כבעל רישיון פנים ארצי וזה לא חל עליהם.

שרון פליישר בן-יהודה: אני סבורה שצריך להוסיף שזה "בעל רישיון כללי ובעל רישיון כללי ייחודי" כי יש בעלי רישיונות נייחים שלא מופיעים כאן למעשה.

איתי עצמון: זה כבר מאטריה אחרת.

איתי עצמון: את מדברת למשל על 012.

איתי עצמון: דיברו על כך בהכנה לקריאה ראשונה והוועדה החליטה לא להחיל את זה עליהם.

איתי עצמון: דובר על HOT ו"בזק" כרגע.

שרון פליישר בן-יהודה: הם היחידים בעלי רישיון כללי.

עמי גילה: הם היחידים שמחויבים בפריסה כלל ארצית.

איתי עצמון: האם במהלך 21 הימים ניתנת נגישות למוקדי החירום?

שרון פליישר בן-יהודה: ב-21 הימים הקו פתוח באופן מלא, לא רק למוקדי החירום אלא לשיחות יוצאות בכלל.

איתי עצמון: סעיף 2 – תחילה "תחילתו של חוק זה שישה חודשים מיום פרסומו.

איתי עצמון: "

דוד טל: נצביע על הצעת החוק.

דוד טל: מי בעד סעיף 1?

דוד טל: מי נגד?

דוד טל: מי נמנע?

דוד טל: הצבעה בעד סעיף 1 – 2 נגד – אין נמנעים – אין הסעיף נתקבל.

דוד טל: סעיף 1 נתקבל.

דוד טל: סעיף 2 קובע את תחילת החוק שישה חודשים מיום פרסומו.

דוד טל: מי בעד?

דוד טל: מי נגד?

דוד טל: מי נמנע?

דוד טל: הצבעה בעד סעיף 2 – 2 נגד – אין נמנעים – אין הסעיף נתקבל.

דוד טל: סעיף 2 נתקבל.

דוד טל: הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 38) (התקשרות למוקדי חירום), התשס"ח-2007, תועבר לקריאה שנייה ושלישית.

דוד טל: אם יהיה צורך היועץ המשפטי של הוועדה, שהסמכנו אותו, ביחד עם נציגת הייעוץ המשפטי של משרד התקשורת יתקנו ויתאימו את הנוסח.

מאיר פרוש: מאחר ונציגת "בזק", גברת פליישר בן-יהודה, לא תהיה במליאת הכנסת אני מבקש להודות לה כאן.

מאיר פרוש: אני מבין ש"בזק" יצטרכו לשלם מכיסם כדי לעמוד בהוראות החוק הזה.

דוד טל: "בזק" ו-HOT יהיו הנפגעות העיקריות.

מאיר פרוש: מגיע קרדיט ל"בזק" כי הם יעזרו לחולים, למסכנים ולנזקקים.

מאיר פרוש: אז אני מודה ל"בזק".

שרון פליישר בן-יהודה: אעביר את המסר לכל הדרגים הרלוונטיים ב"בזק".

דוד טל: אני מציע לך גם לקחת את הפרוטוקול, הן של הישיבה הזאת והן של ישיבת מליאת הכנסת כאשר חבר הכנסת ארדן, יושב-ראש הוועדה, יציג את הצעת החוק ותהיה לו הזדמנות להודות למנהלת הוועדה, ליועץ המשפטי של הוועדה ולכל מי שעשה כאן משהו, ובאותה הזדמנות בוודאי יודה לכם.

דוד טל: תחפשי את הפרוטוקול לראות שאכן הודה לכם.

דוד טל: תודה רבה.

דוד טל: הישיבה נעולה.