ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 487, 2008-02-11 11:00

גלעד ארדן: בוקר טוב לכולם.

גלעד ארדן: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: על סדר היום הצעתו לדיון מהיר של חבר הכנסת אורי אריאל שאושרה בידי נשיאות הכנסת בנושא הפגיעה הקשה בזוגות צעירים בירושלים בעקבות הקפאת הבנייה.

גלעד ארדן: אני מבקש מחבר הכנסת אריאל להציג את הנושא.

אורי אריאל: תודה, אדוני היושב ראש חבר הכנסת ארדן.

אורי אריאל: אני נזעקתי לעניין מכיוון שזה דבר שיש בידינו להשפיע עליו.

אורי אריאל: יש סיבות שבגללן מעלים את מחירי הדירות בירושלים, ואני אתן דוגמה אחת שהיא לא בידינו – רכישה הולכת וגוברת של דירות בידי תושבי חוץ מארצות-הברית, מצרפת וממדינות אחרות.

אורי אריאל: אנחנו מאוד שמחים על זה, ולצערנו, הם לא גרים פה כל השנה, וזה גורם מאיץ להעלאת המחירים.

אורי אריאל: יש סיבות שהן במידה מסוימת כן בהשפעתנו, למשל תוכנית ספדי שלא אושרה, בין השאר בגלל התערבות של עשרות חברי כנסת בוועדת הפנים ואחרים, וזה הוריד מהמלאי התכנוני; צריך להבדיל בין מלאי תכנוני לשם הכנת תוכניות מוכנות לבין מלאי שיווקי שזה כבר אחרי התוכניות ומנהל מקרקעי ישראל יכול לשווק את זה לקבלנים לעבודה ולמכירה.

אורי אריאל: ההורדה של תוכנית ספדי היא הורדה של כ-20 אלף יחידות במלאי התכנוני.

אורי אריאל: אלא שפה נכנס נושא חדש לגמרי בהוראת ראש הממשלה, ולמעשה, בפועל, גם אם אין דבר כתוב כזה – ואני אומר את זה על סמך דברים שאמר שר הבינוי והשיכון ושר התקשורת ואחרים שביררתי איתם – יש הקפאה של שיווק קרקע לבניית כ-2,000 יחידות דיור בירושלים וסביבותיה.

אורי אריאל: אני מדגיש, זה לא רק ירושלים, זה בהר חומה, בפסגת זאב ובמקומות נוספים.

אורי אריאל: אנחנו מדברים על מזרח העיר, וכמובן, הרקע לכך הוא פוליטי, וגם לזה התייחסו ראש הממשלה, שרים ואחרים, ובמקומות כמו בית"ר בעוטף ירושלים, שבה מדובר על כ-800 יחידות דיור, באגן האיילות בגבעת זאב – מאות יחידות דיור.

אורי אריאל: זה באופן ברור וחד-ערכי, זה לא נושא שצריך בו הרבה בירורים, אני גם אתייחס לעבודת המ.מ.מ שמחזקת את העניין.

אורי אריאל: זה בבירור מעלה את מחירי הדירות כי ברור כמו בחנות מכולת ובחנות בגדים, כך גם בשוק הדירות, שברגע שלא בונים ונוצר מחסור, ממילא המחיר עולה.

אורי אריאל: זה דבר שלא צריך להאריך עליו את הדיבור.

אורי אריאל: המצב הזה מביא לייקור מחיר הדירות שנוצר בעקבות הנחיית ראש הממשלה שכל בנייה וכל שיווק יובא אליו קודם, והמשמעות היא שאין אישורים לשום דבר.

אורי אריאל: זה הביא למצב שהזוגות הצעירים שמחפשים דיור יחסית זול – בירושלים אין דיור זול, אבל הם מחפשים דיור יחסית זול לעיר ירושלים – לא מוצאים דיור.

אורי אריאל: המשמעות הבאה היא שהם לא נשארים בירושלים, ואז יש לזה כמה השלכות:

אורי אריאל: פעם אחת חסרים זוגות צעירים שמולידים ילדים, לגני הילדים ולמערכת החינוך; שנית, יש פגיעה במסחר; שלישית, יש פגיעה בדמוגרפיה, וכן הלאה.

אורי אריאל: זה גלגל שאם הממשלה לא פועלת באופן אקטיבי להגדלת מספר הזוגות הצעירים בירושלים אנחנו במו-ידינו מעלים את הכורת לעיר הבירה, לירושלים.

אורי אריאל: בחלק מהמקומות משרד השיכון השקיע כספים אדירים בתשתיות.

אורי אריאל: באגן איילות למשל הושקעו כ-100 מיליון שקל – עכשיו מי שיגיד שזה 80 זה בסדר, אני לא מתווכח, אבל זה עשרות מיליוני שקלים.

אורי אריאל: המשמעות היא שעם ישראל קבר עשרות מיליוני שקלים באתר אחד, תכפילו את זה עם בית"ר וכן הלאה – אנחנו מגיעים למאות מיליוני שקלים שקבורים בקרקע ללא תועלת.

אורי אריאל: לא רק זאת, אף זאת: במשרד השיכון אין היום תקציב, הוא עובד על הוצאה מותנית בהכנסה; אם הוא מכר את הקרקע בבית"ר יש לו הכנסות מהקבלנים, ועם הכסף הזה הוא בונה, למשל, בקריית שמונה ובכל הארץ, כי אין לו היום תקציב בפני עצמו, אלא הוא בנוי על מכירות.

אורי אריאל: זאת אומרת, אנחנו פוגעים באופן ניכר, לא שולי, בבנייה בשאר חלקי הארץ.

אורי אריאל: ברשותכם, אני רוצה להקריא מספר דגשים מעבודת ה-מ.מ.מ, ואני מודה להם על העבודה שנמסרה אלינו לפני שבוע.

אורי אריאל: בעמוד הראשון: "בדיקת מאזן ההגירה במחוזות ישראל מעלה תמונה מבהילה על הגירה שלילית כמעט מכל המחוזות אל מחוז מרכז".

אורי אריאל: יש בעיה כללית בפריפריה, וודאי שירושלים יקרה לכולנו עוד קצת, מעבר לפריפריה.

אורי אריאל: בעמוד 2 למעלה: "מהנתונים בטבלה 1 עולה כי בשנים 2006-2000 חלה הגירה שלילית במחוז ירושלים בהיקף של 30 אלף תושבים".

אורי אריאל: לא שיש הגירה חיובית, ואנחנו משתבחים בה, יש הגירה שלילית.

אורי אריאל: אני אומר דבר על המגמה: אם הייתה שנה אחת בתוך עשור, שבה הייתה הגירה שלילי, זה יכול להיות, ויש לזה סיבות מיוחדות אולי.

אורי אריאל: במקרה שלנו אנחנו רואים מגמה: במשך 6 שנים ברציפות יש כל שנה הגירה שלילית, ואנחנו בתקלה מתמשכת רצינית ביותר, שאי-אפשר לעבור עליה לסדר היום.

אורי אריאל: אני אקריא מעמוד 4: "אולם מהניתוח לעיל עולה כי דחיית הסיוע בדיור בירושלים, לפי הצעת חוק ההסדרים, לצד אי התערבות ממשלתית מספקת בכל הקשור להרחבת צד ההיצע באופן ניכר, יביאו להמשך המגמה של הגירה שלילית מעיר הבירה ולגידול בשיעורי העוני.

אורי אריאל: לכן ניתן לומר כי יש פער עמוק בין יעדי השיכון וקווי היסוד של הממשלה לגבי חיזוק העיר ירושלים" – כל הממשלות, ללא יוצא מן הכלל חורתות על דגלן את חיזוק ירושלים המאוחדת.

אורי אריאל: בפועל ראש הממשלה מכביד על ירושלים באופן ניכר, וזה לא דבר שמתקנים ברגע.

אורי אריאל: ברגע שעצרת את גלגל התנופה שמייצר דירות, תכנון, שיווק וכדומה, להתניע אותו מחדש זה יכול לקחת בין שנה לשנתיים כי צריך להתחיל מחדש בפרסום מכרזים.

אורי אריאל: אני רוצה לסכם.

אורי אריאל: יש פה מעשה שלא נעשה בידי אף ראש ממשלה מראשי ממשלות ישראל.

אורי אריאל: איך אמר ראש העיר מר לופוליאנסקי בהודעה שהוא הוציא?

אורי אריאל: הוא פונה אל ראש הממשלה ואומר לו: "אדוני, האם הפכת את ירושלים למאחז בלתי חוקי?".

אורי אריאל: ראש הממשלה עונה: אני לא נתתי הוראה להקפיא, אלא רק אמרתי לשר השיכון שבגלל הרגישות המדינית כל מכרז במזרח העיר – לא במערבה, כמובן, מה שמלמד אותנו שזה פוליטי לחלוטין – תביא אליי שאני אדע את זה, אלל תפתיע אותי – קרי בעברית: תן לי אישור.

אורי אריאל: המשמעות היא שראש הממשלה בשונה מהודעותיו השכם והערב, מי שהיה פעם ראש עיריית ירושלים, ופעל לדברים טובים ממש כורת את ירושלים ומביא למצבים בלתי נסבלים.

אורי אריאל: הוועדה צריכה לקרוא לראש הממשלה ולממשלה להסיר את הגזירות האלה.

אורי אריאל: ירושלים לא צריכה שום אישור – חוץ מהאישורים החוקיים הנדרשים, כמובן – לבנות בה, לא להודיע לראש הממשלה ולא להתייעץ עם ראש הממשלה, אלא לפי הקצב הרגיל של משרד השיכון.

אורי אריאל: אדרבה, אולי הוועדה תמצא לנכון לאור הדוח של ה-מ.מ.מ לבקש לתגבר את הבנייה בירושלים ולתת לה הטבות כאלה שיביאו אוכלוסייה טובה וזוגות צעירים לעיר.

אורי אריאל: תודה.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: יש כאן נציג מעיריית ירושלים?

אורי אריאל: המנכ"ל אמר שהוא אמור להגיע, אבל הוא לא פה.

ניר ברקת: יש נציגות מהאופוזיציה של עיריית ירושלים.

רוברט אילטוב: אז הוא גם נציג עיריית ירושלים.

אורי אריאל: אני לא בטוח שלופוליאנסקי חותם לו.

ניר ברקת: אני הנציג של האופוזיציה.

רוברט אילטוב: אתה נכנע.

גלעד ארדן: אנחנו נשמע את מר ברקת שפועל רבות למען ירושלים בכנסת ומחוצה לה – מי אדוני?

שלמה קול: אני מהתאחדות הקבלנים והבונים הארצית.

גלעד ארדן: אנחנו נשמע גם אותך.

גלעד ארדן: אני רק רוצה לציין שמשרד ראש הממשלה הוזמן לדיון הזה, ואפילו לא מצא לנכון לשלוח נציג.

גלעד ארדן: אגב, ראש הממשלה מצוין בנאומים, דעו לכם; הוא יודע להגיד תמיד את הדברים הנכונים במקומות הנכונים- -

רוברט אילטוב: כותבים לו אותם.

גלעד ארדן: - - וגם בעניין ירושלים אני זוכר אותו עומד על הבמה, זאת שתמיד כועסים עליי שאני מפריע לו לדבר בה, ואומר שאף ממשלה לא חיזקה את ירושלים ולא נתנה כל-כך הרבה משאבים ותקציבים לחיזוקה.

גלעד ארדן: הנה, יש לנו היום האסמכתא הכי אובייקטיבית והכי ברורה ממרכז המחקר והמידע של הכנסת שקובע במפורש שבשל מדיניות הממשלה לא רק שההגירה השלילית מירושלים לא תפחת, אלא לצערנו היא אף עלולה לגבור, והתופעה של מדינה אחת שהיא מדינת תל-אביב, ומדינה שנייה שתהיה בפריפריה ואולי גם ירושלים – אני חשבתי שזה רק הגליל והנגב, אבל נראה לי שאם נמשיך בכיוון הזה יהיו גם בירושלים שתי אוכלוסיות שונות עם התייחסות שונה של המדינה.

גלעד ארדן: הנה, מצטרף אלינו מנכ"ל עיריית ירושלים.

גלעד ארדן: אני מציע, חבריי חברי הכנסת שאנחנו לא נסתפק בכל מיני אמירות של משרדי הממשלה.

גלעד ארדן: בלי קשר לירושלים אני עובד על הצעת חוק לכפות על הממשלה להחזיר את המענקים ואת ההלוואות לרכישת דירות באזורי הפריפריה.

גלעד ארדן: אני מציע שנרחיב את זה גם לירושלים, ואז יהיה לנו קל יותר- -

30700: ירושלים זאת פריפריה חברתית.

יעקב כהן: אדוני היושב ראש, אבל יש חוק של מענקים, והם מקפיאים את זה כל שנה.

גלעד ארדן: אתה צודק, אדוני, אבל ההרכב הקואליציוני השתנתה בחודש האחרון- -

יעקב כהן: אולי הוא ישתנה בהמשך יותר.

גלעד ארדן: - - ולדעתי, גם בתוך הקואליציה אפשר למצוא אנשים שירושלים, הגליל והנגב חשובים להם.

גלעד ארדן: כשהממשלה תראה את זה יכול להיות שמתוך שלא לשמה, יבוא גם לשמה, והיא תיאלץ לשנות את המדיניות שלה.

גלעד ארדן: הדיון הזה הוא חשוב מאוד, אבל נהיה חייבים לצאת ממנו גם עם פעולה ולא רק עם אמירה הצהרתית.

לאה ורון: מר דב גל, נציג משרד הבינוי והשיכון, נמצא פה?

דב גל: כן.

גלעד ארדן: אני מציע לשמוע קודם את מנכ"ל עיריית ירושלים שיתאר את מצב ההגירה, הבנייה, רכישת הדירות והמצוקות שקיימות בעיר בנושאים האלה, ולאחר-מכן נשמע את האורחים הנוספים.

גלעד ארדן: מי מחברי הכנסת שרוצה לומר משהו, כמובן, מוזמן.

יאיר מעין: שלום.

יאיר מעין: בחודשים האחרונים הגיעו בעירייה להבשלה יחסית הרבה תוכניות בנייה שמיועדות גם לאוכלוסיית הזוגות הצעירים.

יאיר מעין: כאמור, יש בעיה בחלק המקומות בירושלים שהמחירים גבוהים מאוד מכיוון שתושבים זרים או תושבים ישראלים עשירים מאוד רוכשים דירות- -

גלעד ארדן: כמו דניאל אברהמס?

יאיר מעין: אני לא מכיר את השמות- -

30700: כן.

יאיר מעין: זה באזורים מסוימים בירושלים שתמיד היו אזורים יוקרתיים ואינם מיועדים לזוגות צעירים.

יאיר מעין: הזוגות הצעירים היו מסוגלים לרכוש דירות בשכונות שמשרד השיכון היה מפתח אותן, כמו שכונת פסגת זאב או גילה בעבר היותר רחוק, בהר חומה.

יאיר מעין: כרגע יש לנו בהבשלה מספר של למעלה מ-2,000 יחידות דיור; בעבר היה נהוג מענק מקום של כ-100 אלף שקל שאפשר לזוגות צעירים לרכוש דירות גם בהר חומה וגם בפסגת זאב.

יאיר מעין: בשנים האחרונות בוטלו מענקי המקום.

יאיר מעין: לצערי הרב, מכרז של 750 יחידות דיור בפסגת זאב שמיועד לזוגות צעירים מתעכב, לא משווקים אותו, על-פי ההוראות שניתנו בממשלה; רובו מיועד לזוגות צעירים או למשפרי דיור מתוך השכונה שיפנו את הדירות שלהם לזוגות צעירים.

יאיר מעין: מכרז נוסף בהר חומה של 120 יחידות דיור במחיר למשתכן.

יאיר מעין: "מחיר למשתכן" זה כשהקבלן מתחרה על המחיר ומגיעים למחירים הרבה יותר נמוכים ממחיר השוק.

יאיר מעין: זה מיועד אך ורק לזוגות צעירים.

יאיר מעין: תופעת העצירה היא בערך בכ-100 אלף יחידות דיור, וזה גורם למשבר הרבה יותר חריף מהתפוקה שהייתה קודם.

יעקב כהן: מה קורה בהר חומה?

יאיר מעין: בהר חומה שווקו לפני מספר חודשים כ-300 יחידות דיור; במקביל מקדמים תכנון של יחידות דיור נוספות לשיווקים עתידיים.

יאיר מעין: כרגע, לפי ההנחיות, לא משווקים יחידות דיור בהר חומה- -

יעקב כהן: מדוע?

יאיר מעין: ניתנה הוראה מראש הממשלה לא לשווק יחידות דיור.

גלעד ארדן: גם בהר חומה?

יאיר מעין: גם בהר חומה וגם בפסגת זאב השיווקים מוקפאים.

יעקב כהן: גבעת זאב זה לא ירושלים.

30700: פסגת זאב ירושלים, גבעת זאב לא.

יעקב כהן: אני תקפתי את השרה המקשרת מעל במת הכנסת על פסגת זאב, והיא אמרה שזה לא שייך לירושלים.

יאיר מעין: גבעת זאב מחוץ לירושלים, פסגת זאב זה בירושלים.

יעקב כהן: וגם בפסגת זאב מפסיקים את הבנייה.

30700: גבעת זאב זה מטרופולין ירושלים, וזה לא פחות חשוב מפסגת זאב.

יעקב כהן: כן, אבל היא אמרה שזאת מועצה מקומית.

30700: אבל חשיבותה לירושלים לא פחותה מפסגת זאב.

אורי אריאל: ברשות היושב ראש, אני מקריא מהפרוטוקול את תשובתו של השר בן אליעזר לחבר הכנסת יעקב כהן: "בעקבות התקדמות המשא ומתן המדיני הנחה ראש הממשלה את המשרדים הרלוונטיים כי פעולות הנוגעות להתיישבות היהודית באזורי יו"ש לא תקודמנה ולא תבוצענה מבלי שניתן על כך מראש אישור של שר הביטחון וראש הממשלה".

אורי אריאל: ועוד: "כל מה שנמצא בתוך מתחם ירושלים רבתי – אין צורך לקבל עליו אישור".

אורי אריאל: זאת תשובה כתובה שהכינו לשר בן אליעזר.

גלעד ארדן: זה מלפני ארבעה-חמישה ימים.

יעקב כהן: בשבוע שעבר.

גלעד ארדן: זה סותר את מה שאתה אומר.

יאיר מעין: מנהלי משרד השיכון בלי להזכיר אותם בשמותיהם קיבלו הנחיה להעביר כל שיווק בירושלים לאישור השר שיעביר לאישור ראש הממשלה.

גלעד ארדן: יכול להיות שהשר בן אליעזר שיקר מעל בימת הכנסת?

אורי אריאל: אתה רוצה לשמוע מה אומר ליצמן?

אורי אריאל: "אולמרט הוא נוכל ורמאי.

אורי אריאל: ראש הממשלה משקר - - -, פועל בניגוד לגרסתו של אולמרט, הבנייה בירושלים הוקפאה, וההקפאה בגבעת זאב ובמקומות אחרים, תוכיח".

אורי אריאל: זה מעיתון "השבוע".

יאיר מעין: הדרך לדיור לזוגות צעירים היא משכונות מתפתחות, כמו שכונת פסגת זאב וכמו שכונת הר חומה.

יאיר מעין: המחירים שם יחסית נמוכים יותר ממקומות אחרים בעיר.

יאיר מעין: כמובן, אנחנו עובדים גם על קריית יובל, עיר גנים, שכונות בדרום ירושלים כדי לקדם שם שיווקים שאמורים להיות בחודשים הקרובים.

יאיר מעין: אבל זה לא נותן מענה לכל הביקושים של הזוגות הצעירים, ובכלכלה ידוע שאם יש ביקוש ואין היצע, המחירים עולים, וזה המצב שאנחנו נמצאים בו היום.

יאיר מעין: המחירים מטפסים בקצב מסחרר.

יאיר מעין: בשכונת גילה לפני כמה שנים דירת שלושה חדרים עלתה 120 אלף דולר, היום זה כפול.

גלעד ארדן: זה גם בזכות בית ג'אלה.

יאיר מעין: בסדר, אלה המחירים.

יאיר מעין: היום מחיר דירת 4 חדרים מתחיל מ-250 אלף דולר.

יאיר מעין: אז לזוג צעיר היו חלופות כמו גילה, פסגת זאב והר-חומה, ועכשיו נגמרו החלופות.

עמי צדיק: מה עם גבעת המטוס?

יאיר מעין: תוכנית גבעת המטוס הגיעה אחרי הרבה שנים לשלב של הפקדה, ואנחנו מקווים שתסתיים.

עמי צדיק: - - -

יאיר מעין: היו הרבה מאוד עיכובים בוועדה המחוזית בגלל בעלי קרקעות פרטיים וממשלתיים, וממש רק בחודש האחרון התוכנית נכנסה להפקדה.

גלעד ארדן: מה מצב ההגירה מירושלים ב-2007, יש לכם כבר נתונים?

יאיר מעין: ממוצע של כ-5,000- -

30700: 6,000.

יאיר מעין: לפי הנתונים שלנו, 5,000.

30700: לא שלי ולא שלך, של מכון ירושלים.

גלעד ארדן: לא חשוב, זה רע וזה רע.

גלעד ארדן: זה נמשך מ-2007?

יאיר מעין: ההגירה השלילית היא 5,000.

גלעד ארדן: גם ב-2007 המגמה הזאת נמשכה?

יאיר מעין: כן.

רוברט אילטוב: מיהן האוכלוסיות שעוזבות את ירושלים?

יאיר מעין: ההגירה כוללת את כל מרכיבי האוכלוסייה, בעיקר אוכלוסיית הזוגות הצעירים, המגזר החרדי שעוזבים למקומות שיש להם בהם יחידות דיור כמו בבית"ר, בית-שמש, קריית-ספר.

יאיר מעין: יש עזיבה מקרב כל המגזרים.

רוברט אילטוב: מכל המגזרים?

יאיר מעין: כן.

רוברט אילטוב: גם ממגזר המיעוטים?

יאיר מעין: ממגזר המיעוטים בזכות הקמת החומה יש לנו הגירה חיובית כי כל תושבי ירושלים מהשכונות של ירושלים הריבונית נמצאות היום מחוץ לחומה.

יאיר מעין: תושבי שכונות כמו שועפאט, מח'מאס מפחדים שבעקבות הקמת החומה יישללו מהם זכויות של תושב ירושלים, וכולם נכנסים פנימה לתוך החומה, ותושבים נוספים שבעבר גרו מחוץ לעיר – כולם חזרו עכשיו חזרה פנימה לתוך החומות.

רוברט אילטוב: יש לכם נתונים מדויקים יותר?

יאיר מעין: יש נתונים, הם לא פה בידי, אבל מדובר בעשרות אלפים.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: חבר הכנסת יעקב כהן, בבקשה.

יעקב כהן: כבוד היושב ראש, חברים נכבדים.

יעקב כהן: כפי ששמענו, המצב בבית"ר ובגבעת זאב רע מאוד.

יעקב כהן: בבית"ר לא יצא השנה אף אישור בנייה בזמן שיש צורך ב-800-700 יחידות דיור בשנה.

יעקב כהן: השנה לא קיבלו אישור ממשרד הביטחון לשווק אף לא דירה אחת.

יעקב כהן: הדבר הזה משתק, פוגע בעיר שהיא עיר צעירה יחסית.

יעקב כהן: נוסף לכך זה מייקר את עלות הבנייה, כי אין מערך שיווקי חדש לדירות שנמצאות במאגר הדירות הקיימות.

יעקב כהן: בגבעת זאב המצב גרוע מזה.

יעקב כהן: מדברים על פרויקט של 600 יחידות דיור שיצא לשיווק בשנת 99'-2000, והייתה תקופה שרצו להפסיק את הבנייה, ויזמים וקבלנים רכשו והתקשרו עם משרד השיכון.

יעקב כהן: אחרי האינתיפאדה קבלנים רצו להפסיק את הפרויקט הזה, ומשרד השיכון פנה לבית-המשפט נגדם ולא הרשה בשום אופן להפסיק את ההתקשרות.

יעקב כהן: ואכן אחרי שהוא טען טענות שהוא לא מוכן להפסיק את ההתקשרות יזמים חידשו את מערך השיווק, ומ-600 יחידות הדיור שווקו 400-300 יחידות דיור.

יעקב כהן: המדינה השקיעה כבר כ-100 מיליון ₪ בהקמת תשתיות, ואף על פי כן בשבועות האחרונים כשכבר יצאו משווקים ורצו להמשיך את השיווק היו צריכים לחדש את ההתקשרות שפג תוקפה.

יעקב כהן: אבל יצאה הוראה חדשה שאין אפשרות לחדש את השיווק ואת ההסכמים עקב הצהרתו והוראתו של ראש הממשלה ושל שר הביטחון.

יעקב כהן: זה אבסורד, כבר לא מדברים כאן במערך שיווק חדש, זה מערך שיווק ישן, ובכל זאת לא הסכימו לחדש את השיווק, ויהיו כאן הפסדים.

יעקב כהן: חוץ מזה שהמדינה השקיעה 100 מיליון ₪, כאן יזמים השקיעו כספים, כאן אנשים רכשו דירות, ובכל זאת יש שיתוק מוחלט של הפרויקט.

יעקב כהן: הדבר הזה חייב להיפסק, הדבר הזה חייב להתחדש, במיוחד מכיוון שזה לא שיווק חדש.

יעקב כהן: אנחנו מתנגדים גם לשיווק חדש, אבל אין שום היגיון בהפסקת פרויקט כל-כך חשוב.

יעקב כהן: בנושא ירושלים לי נראה שיש כאן הוראות סותרות.

יעקב כהן: ראש הממשלה הוא אדם מאוד מעניין.

יעקב כהן: הוא נותן תשובות והצהרות לפי קהל המאזינים.

יעקב כהן: הוא פשוט מספק את הסחורה.

יעקב כהן: הוא משתדל לרצות את כל המאזינים בכל מקום שהוא נמצא.

יעקב כהן: לי יש מכתב מלשכת ראש הממשלה שכל ההוראות מדברות רק על יהודה ושומרון ולא על ירושלים; מצד שני אומר מנכ"ל עיריית ירושלים שיש להם הוראה שאי-אפשר לשווק בהר-חומה ובפסגת זאב.

יעקב כהן: הדברים סותרים.

יעקב כהן: הרושם שלי הוא שהוא מוכן להגיע למצב שכולם צודקים.

יעקב כהן: יש סיפור ידוע שהיה פעם דין תורה בין שני צדדים, והרב פסק לשניהם שהם צודקים.

יעקב כהן: הרבנית אמרה, אם שניהם צודקים, איך הוא יקבל את דמי-הפסק של רב, אז הוא אמר, גם את צודקת.

יעקב כהן: רבותיי, ראש הממשלה שלנו פשוט מספק את הסחורה, אין שום דבר שעומד מאחורי זה יותר מאשר לרצות את המאזינים.

יעקב כהן: אכן, היה טוב אם היינו מדברים, כי הרי זה מליצות.

יעקב כהן: אנחנו מדברים על הקדוש והיקר לנו – אנחנו מדברים על ירושלים.

יעקב כהן: עצם ההכרזה וההוראה להפסיק בנייה או לגרום להרעת המצב נותנת גיבוי לאויבינו ונותנת גב לכל הדברים – זאת תחילתה של חלוקת ירושלים.

יעקב כהן: זה נקרא חלוקת ירושלים, וכאן מתחילים לפגוע.

יעקב כהן: אנחנו מדברים על ממשלה שבקווי היסוד שלה כתוב: "הממשלה תעשה בירושלים כמתחייב מעובדת היותה בירת ישראל".

יעקב כהן: "הממשלה תפעל להפיכתה של ירושלים למרכז פוליטי, תרבותי ועסקי".

יעקב כהן: "בירת ישראל היא בירת העם היהודי".

יעקב כהן: "הנושאים האלה הם בעלי חשיבות לאומית עליונה, והם הנושאים המרכזיים בעבודת הממשלה.

יעקב כהן: בהתאמה יורחבו תחומי המשרד על מנת להתאימם למשימות הלאומיות".

יעקב כהן: רבותיי, אנחנו פוגעים בירושלים, בירת ישראל, בירת הנצח.

יעקב כהן: עוד אף אחד לא העז לעשות מה שהוא עושה.

יעקב כהן: בשנים האחרונות יש הגירה שלילית מירושלים, לא נותנים תמיכות לירושלים, הפסיקו את המענקים לירושלים, ונוסף לזה מפסיקים את הבנייה.

יעקב כהן: רק הדיבורים על זה מחזקים את אויבינו, ופוגעים בציפור נפשנו.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: הדובר הבא, נציג משרד השיכון, מר דב גל, סגן מנהל מחוז ירושלים.

גלעד ארדן: אני מבקש קודם שתתייחס לסתירה בין מה שאמר שר התשתיות מעל בימת הכנסת כשענה לחבר הכנסת יעקב כהן שאין שום הוראה להקפאת בנייה בירושלים לבין מה ששמענו כאן ממנכ"ל העירייה ועוד מעט נשמע גם את נציג התאחדות הקבלנים בירושלים.

גלעד ארדן: מה אתם יודעים על העניין הזה, מה עמדתכם בנושא?

דב גל: ברמות ההיערכות שלנו אני קודם כול אציין שהנתונים שאמרו הדוברים הקודמים מאוד מדויקים.

דב גל: אנחנו - - - 1,500 יחידות דיור שיהיו מוכנות לשיווק בסובב ירושלים ועוד כ-1,300- -

יעקב כהן: בירושלים?

דב גל: 1,500 יחידות בסובב ירושלים ועוד 1,300 יחידות דיור בשכונות שהוזכרו – פסגת זאב ובהר חומה.

דב גל: ההתייחסות שלנו היא שונה לחלוטין; לא דין ירושלים או מזרח ירושלים כדין יהודה ושומרון.

דב גל: ביו"ש חלק מסבב שיווק הקרקע הוא באישור הריבון: המנהל האזרחי, הצבא, משרד הביטחון, ואכן אין לנו אישור לשווק שם.

דב גל: אנחנו לא משווקים שם למרות הגירעונות במאזני התשלומים שלנו וההשקעות שלנו.

דב גל: הכול נכון.

גלעד ארדן: אין לכם אישור לשווק מסביב לירושלים?

דב גל: בסובב ירושלים: באפרת, בבית"ר, בגבעת זאב- -

אורי אריאל: גם באדם.

גלעד ארדן: האם ביקשתם אישור?

דב גל: כן.

גלעד ארדן: ממי ביקשתם, ממשרד הביטחון וממשרד ראש הממשלה?

דב גל: בצינורות המקובלים – מנהל האזרחי, משרד הביטחון.

30700: ממי אין אישור, אתה יכול להצביע מהו הגורם שלא מאשר לכם?

דב גל: אני יודע מי הפרטנרים שלנו.

דב גל: יש לי מחוז מקביל במנהל האזרחי, והם אחראים על זה- -

יעקב כהן: במשרד הביטחון?

דב גל: - - עוזר שר הביטחון לענייני התיישבות, שיושב אתנו בישיבות על העניינים האלה.

גלעד ארדן: ולעניין ירושלים?

דב גל: לעניין ירושלים לא כן הדבר.

דב גל: אני לפחות לא מכיר הוראה מפורשת בעניין הזה.

דב גל: אנחנו נערכים לשיווק אותן 300 יחידות שמרביתן בפסגת זאב.

דב גל: שם אנחנו עדיין בתיאום מול עיריית ירושלים, ואני מאמין שכשנגמור את התיאום הזה נוכל לשווק אותן.

דב גל: בהר חומה אנחנו יוצאים במכרז של 300 יחידות דיור, והוא צריך להיפתח בימים אלה, וברגע שיהיו תוצאות נצא עם המנה הבאה, אני לא רואה סיבה שלא.

דב גל: יש לנו עוד יתרה קטנה של דירות מוכנות לשיווק - - -

30700: זאת אומרת שמה שאומר מנכ"ל העירייה, לא נכון בנושא של ההוראה?

גלעד ארדן: ניר, אני אתן לך זכות דיבור אחריו.

30700: זה לא זכות דיבור, אני שואל.

גלעד ארדן: אני רואה את הסתירה כאן.

יאיר מעין: אדוני היושב ראש, אני התעדכנתי בדרך לפה אצל המנהלים שלו.

יאיר מעין: אכן ביום-יום הם עושים את כל ההכנות לקראת השיווק, והם פנו לקבל אישור שיווק ולא קיבלו – לא פסגת זאב ולא הר חומה.

גלעד ארדן: מה חסר לכם עוד כדי לצאת לשיווק?

דב גל: בירושלים חסר לנו תיאום קצת שלכם- -

יאיר מעין: זה תיאום עם העירייה, אלה דברים טכניים.

דב גל: - - דברים טכניים לחלוטין שהם בפיניש.

דב גל: בהר חומה יש סדר עניינים שנגמר מכרז אחד, ואנחנו יוצאים עם המנה הבאה.

דב גל: אם יש מגרש אחד שלא לקחו אותו, מצרפים אותו למנה הבאה.

דב גל: לא מבקשים אישור- -

גלעד ארדן: אתה יכול לתת הערכת זמן מתי השיווק יתחיל?

דב גל: לפי תוכנית העבודה בהר חומה אנחנו מתכננים בעוד כחודשיים-שלושה לצאת למכרז נוסף בהנחה שהכול ידפוק עד אז כמו שצריך.

דב גל: לגבי פסגת זאב, הייתי אומר שאפשר מחר בבוקר ברגע שייגמרו הבעיות הטכניות.

דב גל: אני גם מעריך את זה בחודשיים.

אורי אריאל: לפי דברים שבדקתי גם במשרד ראש הממשלה וגם במשרד השיכון, קיבלתי אותן תשובות שנתן מנכ"ל העירייה.

אורי אריאל: שנית, ברור למעלה מכל ספק שמשרד ראש הממשלה דרש, ואף אתם העברתם לו חומר על הר חומה – אני מדבר רק על ירושלים.

אורי אריאל: את זה אתה מכיר, דב?

אורי אריאל: אני לא בחקירה איתך, אני רק שואל.

דב גל: כן.

דב גל: אנחנו מגישים את ההצעות בתוכנית העבודה.

דב גל: על משרד ראש הממשלה אני לא יודע.

אורי אריאל: אני אומר לכם בוודאות, אני מכיר את השמות, ואני יכול לומר לכם למי זה נמסר.

אורי אריאל: זה נמסר ליעל שהיא מנהלת אגף תיאום מעקב במשרד ראש הממשלה.

אורי אריאל: המצב הזה שמשרד השיכון בירושלים – לא בסביבותיה ולא ביו"ש – נדרש להעביר חומר למשרד ראש הממשלה, כפי שאמר שר התקשורת, כי "אני מחכה לתשובת ראש הממשלה" הוא מצב שאינו כחוק, נגד הנוהל, נגד העיר.

אורי אריאל: זה המצב כרגע.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: התאחדות הקבלנים, בבקשה.

שלמה קול: אני מהנהלת ארגון הקבלנים והבונים בירושלים וחבר הנהלת "התאחדות הקבלנים של בוני ומפתחי ישראל החדשה", ואני מציין – החדשה.

גלעד ארדן: אתם פרשתם, לא?

שלמה קול: ירושלים פרשו, וברוך השם מיום ליום כוחנו עולה.

שלמה קול: הלוואי שיהיה שלום בבית, אנחנו תמיד מושיטים יד לשלום.

שלמה קול: אנחנו לא נגד ההתאחדות, אנחנו בעד הקבלנים.

שלמה קול: אנחנו בעד האינטרסים של הקבלנות הפרטית הקטנה.

גלעד ארדן: אמן.

שלמה קול: רבותיי, הבעיה של ירושלים עולה בוקר וערב בכל פורום בכל מקום שאנחנו נפגשים.

שלמה קול: את הסוגיות המדיניות והביטחוניות אני משאיר לממשלת ישראל.

שלמה קול: אני לא אקבע מתי, איך, כמה, למה ואיפה.

שלמה קול: אבל שורש הרע, כמו שאנחנו הקבלנים רואים את המצב, הוא בכמה מישורים: האחד, לירושלים אין חוק ירושלים.

שלמה קול: צריך לפעול לקיומו של חוק ירושלים שיהיו בו אמות מידה ותקציב מוגדר, והיא לא תעמוד בפתח כל שנה כדי לבקש תקציב ממדינת ישראל, ואין.

שלמה קול: כל חוק ירושלים, מי שמכיר אותו, הוא בסך-הכול על חצי עמוד A4.

שלמה קול: להחזיר את עטרתה של ירושלים ולהחזיר אותה כמוקד כוח לעם היהודי כדי שכל עיני העולם באמת יהיו נשואות אליה, ולמנוע את ההגירה השלילית לא תיעשה באמרות כנף לבנות פה ושם בהר חומה ופה ושם, שזאת טיפה אחת בים.

שלמה קול: צריך לממש את תוכנית ספדי ולחזק את מערבה של העיר; צריך לדאוג שממשלת ישראל בשיתוף עם עיריית ירושלים ימצאו את המנגנון לגאול את הקרקע היקרה שבטבורה של העיר בקריית מנחם ובכל השכונות שאנחנו מכירים, כמו נחלאות, לפינוי מאורגן ומרוכז – אחד יוצא, ארבעה נכנסים, חמישה נכנסים – למען יצירת כדאיות כלכלית גם למדינה וגם לקבלן.

שלמה קול: מי שקובע את מחיר הקרקע, לצערי – וסליחה, אדוני ממשרד השיכון – זה הספסרות של מנהל מקרקעי ישראל במחירי הקרקע.

שלמה קול: הם מוציאים מנות במשורה.

שלמה קול: 300 דירות ל-300 קבלנים בירושלים.

שלמה קול: מי לא יתנפל על המחיר?

שלמה קול: מי לא יציע בחירוף שיניים את המחיר הטוב ביותר או המטורף ביותר?

שלמה קול: אמרתי באחת הוועדות, אתם רוצים לעזור לזוגות הצעירים?

שלמה קול: בואו נפטור אותם ממע"מ.

שלמה קול: מה יש, יוצא צבא, שפך את דמו, נתן את מיטב שנותיו – בואו נפטור אותו ממע"מ.

שלמה קול: הצעת החוק הפרטית הזאת עלתה בכנסת, ואני מקווה שוועדת הכלכלה של הכנסת תתמוך בה.

אורי אריאל: איפה זה עלה, לא הבנתי.

שלמה קול: יש הצעת חוק לפטור ממע"מ את רוכשי הדירות.

יעקב כהן: כבר היו 10 הצעות חוק בנושא פטור ממע"מ- -

אורי אריאל: זה לא הגיע לקריאה טרומית.

שלמה קול: לא, זה הונח עכשיו על שולחן הכנסת.

קריאה: של איזה חבר כנסת, אפללו?

שלמה קול: אני לא זוכר.

יעקב כהן: המדינה היא מאוד - - - בנושא פטור ממע"מ.

שלמה קול: אתמול היינו בכנס וקיבלתי הלם קטן.

שלמה קול: שכונת משואה בירושלים שזאת שכונה חדשה מאוד שרק אתמול נולדה, הנה ראו זה פלא – כבר סוגרים בה בתי ספר, למה?

שלמה קול: אין זוגות צעירים, אין התחדשות.

שלמה קול: העיר מזדקנת.

שלמה קול: ראו בית-ספר דנמרק.

גלעד ארדן: מה שאדוני הסביר קודם על המנהל, הכוונה היא שהמנהל מוציא כל פעם טיפין-טיפין קרקעות וגורם לעליית מחירי הקרקע?

שלמה קול: בהחלט.

יאיר מעין: זה ביקוש והיצע.

יאיר מעין: אם אין מספיק היצע המחירים עולים.

30700: הוא מתכוון שזה ייצר ביקושי יתר בשביל להעלות את המחיר ולקטוף קופון יותר גדול.

30700: הוא צודק.

גלעד ארדן: אני מבין, אני בכוונה מחדד את הנקודה הזאת כדי שיובן.

30700: הם אינטרסנטים.

גלעד ארדן: הם רוצים להגדיל את ההכנסות לקופת המנהל.

גלעד ארדן: בתחילת הישיבה אמרתי שראש הממשלה יודע לנאום הכי טוב בעולם על הדברים.

גלעד ארדן: כשמדברים על מדיניות של ממשלה שרוצה לחזק את ירושלים, המדיניות הזאת לא יכולה להכיל רק אלמנט אחד או שניים, אלא צריך תוכנית כוללת שגם המנהל יהיה שותף לה.

גלעד ארדן: כשכל גוף פועל במדינת ישראל כאילו הוא בעל הבית של המדינה, והוא מתעלם מהרצון של הכנסת ושל הממשלה להשיג מטרות מסוימות, אז הממשלה יכולה להגיד שהיא רוצה לחזק את ירושלים, והמנהל עדיין יגרום לכך שמחירי הקרקע יעלו בצורה של מדיניות שיווק מגמתית שלו כדי למקסם את הכנסותיו.

גלעד ארדן: פשוט צריך להבין את הדברים האלה, כי אחר-כך אולי כשתהיה ממשלה שכן מטפלת בזה, צריך להבין איך צריך לטפל בדברים האלה מעבר להצהרות.

שלמה קול: אני רוצה להוסיף עוד דבר אחד: העלייה של מחירי הדירות בירושלים היא לא רק תוצאה של מחיר הקרקע.

שלמה קול: לנו הקבלנים יש היום מצוקה של עובדים – עובדים זרים, עובדים פלסטינים, לא משנה לי ההגדרה.

שלמה קול: התוצאה היא שאנחנו מביאים פועלים מהצפון, מלינים אותם ודואגים להם לכלכלה, לדירה ולנסיעות, ויום העבודה עולה פי שניים ממה שהיינו רגילים.

שלמה קול: את כל זה הבן שלך והבן שלי ישלמו.

שלמה קול: אין פה – מהכיס שלי לשלך.

גלעד ארדן: זה דיון נפרד.

גלעד ארדן: בוא נתמקד היום בבעיות הגיאוגרפיות.

שלמה קול: אני רק מציין את העלייה של המחירים מפני שאי-אפשר לנתק דברים- -

גלעד ארדן: גם מחירי המלט עלו לאחרונה.

גלעד ארדן: שלמה קול: נכון, על זה רציתי לדבר- -

גלעד ארדן: אבל לא היום, עשינו על זה דיון נפרד.

שלמה קול: משרד השיכון מפריד היום בין המכרזים כך שהם יקבעו שווי הקרקע, ואנחנו קובעים את הוצאות הפיתוח.

שלמה קול: אם מלומדי היקרים יראו את המכרז האחרון של 300 הדירות ויראו את ההוצאות על פיתוח ליחידת דיור בין מגרש א' ל-ב' יראו שאין שום היגיון מסחרי.

שלמה קול: לא יכול להיות שבמגרש אחד יהיה 100 הוצאות פיתוח ובמגרש אחר זה יהיה 150.

שלמה קול: אני לא יודע איפה ההיגיון – האם הטרקטור במגרש ב' עבד יותר?

שלמה קול: האם הטרקטור במגרש ג' עבד יותר או שנתת לו קו ביוב מאסף יותר, או שנתת לו יותר חנייה?

שלמה קול: לא, אדוני.

שלמה קול: לא נתת שום דבר.

גלעד ארדן: לפי מה קובעים את הוצאות הפיתוח?

שלמה קול: אני לא רוצה להרחיב את הדיבור, אבל משני מקרים אישיים שלי תמיד מהפרט לומדים על הכלל: בניתי בפסגת זאב, וביקשתי תוספת של 4 יחידות דיור- -

גלעד ארדן: לא תמיד.

גלעד ארדן: לפעמים זה גם מהכלל אל הפרט.

גלעד ארדן: אני מבקש בקצרה, כי זה לא הנושא שלנו.

שלמה קול: קיבלתי חשבון ממשרד השיכון לשלם הוצאות פיתוח.

שלמה קול: הלכתי למשרד השיכון ואמרתי להם שהבניין כבר גמור, הם לא הוסיפו לי תשתיות ולא הרחיבו לי כביש או מדרכה- -

גלעד ארדן: והתשובה?

שלמה קול: מה פתאום.

שלמה קול: הוא אמר לי שיש להם טבלה.

שלמה קול: עכשיו תספר על הטבלה, בבקשה.

אשר שוחט: לא על הטבלה.

קריאה: הטבלה כבר לא קיימת.

שלמה קול: כבר לא קיימת?

שלמה קול: מזל טוב.

אשר שוחט: אני אסביר את זה ברמת המאקרו.

אשר שוחט: היטלי הפיתוח בקריית שמונה ובתל-אביב אינם זהים- -

גלעד ארדן: אשר, תעזור לנו לקצר זמן.

גלעד ארדן: הוא אומר שיש מגרשים סמוכים בהר חומה שעל כל אחד יש היטל פיתוח שונה.

גלעד ארדן: אם זה נכון, מה התשובה?

שלמה קול: משרד השיכון צריך לתת את התשובה, לא אני.

גלעד ארדן: אבל מה אמרו לכם כשטענתם את הטענה?

שלמה קול: האמת היא שאני לא השתתפתי במכרז.

גלעד ארדן: הבנתי, אז תודה.

גלעד ארדן: אתם יודעים משהו לגבי הזמן שלוקח עד תחילת השיווק בהר חומה או בגבעת זאב?

גלעד ארדן: הוא יותר ארוך ממה שהיה עד היום?

שלמה קול: זאת הנקודה האחרונה שרציתי לדבר עליה.

שלמה קול: כתוב: "ההליך הדמוקרטי של מתן היתרי בנייה, אישור טבעות, הכשרת קרקע" – כל הדברים האלה, מיום שיש קרקע, עד שעולים עליה ועד שבונים אותה לוקח במדינת ישראל 3.5-3 שנים.

שלמה קול: זה לא יעלה על הדעת.

גלעד ארדן: אדוני, אנחנו מדברים ספציפית על ירושלים וסביב לה.

גלעד ארדן: השאלה אם כמי שמייצג את הקבלנים והבונים חושב או יודע מהקבלנים שחברים אצלך בארגון שלוקח זמן רב יותר עכשיו מאשר בעבר כדי לקבל את האישור להתחיל לשווק.

גלעד ארדן: כי אנחנו מנסים ללמוד האם יש הקפאה עקיפה של הממשלה או גם אם היא מתביישת לומר בגלוי שהיא עושה את זה, אנחנו מחפשים הוכחות שהיא עושה את זה בפועל.

שלמה קול: מצד הממשלה אין הקפאה שאני מכיר או שמעתי- -

30700: עוד לא הגיע לזה.

שלמה קול: - - למעט אותו מכרז שרצו להקפיא בו את 300 יחידות הדיור והחזירו אותם למעגל המכרז, והמכרז אכן התקיים.

שלמה קול: לגבי הליך הרישום בעיריית ירושלים, שלא יישמע חנופה למר מעין, לפני שהבחור הנחמד הזה יאיר הגיע, הייתה לנו מערבולת של רישוי ולקבוע פגישה עם הרפרנט זה לקח כמעט שלושה חודשים, אבל ברוך השם היום - -

גלעד ארדן: ועכשיו הכול טוב.

שלמה קול: - - הדברים מתחילים להסתדר.

שלמה קול: שזה לא יישמע חנופה- -

גלעד ארדן: תודה, מר ברקת, יושב ראש האופוזיציה וחבר מפלגת קדימה, יש לומר.

30700: בסדר.

30700: אף אחד לא מושלם.

30700: אני רוצה להכניס את הדברים לקונטקסט.

30700: המגמות בעיר ירושלים ב-15 השנים האחרונות מצביעות על כך שאם אנחנו לא משנים אותן, ב-2035 לא יהיה רוב יהודי בירושלים.

30700: הסיבה היא מאוד מעניינת: התל"ג לנפש בשטחים הוא פחות מאלף דולר, במזרח העיר הוא 4,000 דולר- -

גלעד ארדן: תגיד שוב את הנתונים.

גלעד ארדן: כמה ביהודה ושומרון?

30700: פחות מ-1,000 דולר לשנה לנפש.

30700: במזרח העיר הערכה גסה זה 4,000, במערב זה 16 אלף פלוס-מינוס, ובמרכז הארץ זה 20 אלף.

30700: לכן אתה רואה זוגות צעירים שיש להם קושי במציאת עבודה ודירה מהגרים ממערב העיר למרכז הארץ, ואתה רואה הגירה חיובית בלתי חוקית של ערבים מהשטחים למזרח העיר ירושלים, ואין להם אינטרס לצאת ממזרח העיר.

גלעד ארדן: זה גם מה שציין המנכ"ל, שזה התגבר גם מאז בניית גדר הביטחון.

30700: בלי קשר לגדר – זאת כניסה פנימה לתוך שטחי ירושלים שלא כחוק.

30700: שני פרמטרים חשובים מאוד משפיעים על עתידה היהודי של ירושלים: האחד זה פיתוח כלכלי ותעסוקה והאחר זה מחירי הדיור.

30700: כלכלת העיר לא בסימן צמיחה כפי שהיא יכולה להיות, בוודאי לא יחסית למרכז הארץ; ובשנים האחרונות חלה החמרה בוטה וקשה במחירי הדיור לפני שאנחנו מדברים על עצירת הבנייה שבאה ממשרד ראש הממשלה.

30700: במיוחד בשנים האחרונות חלק גדול מהדיור שהופשר 29 מתחמים בעיר הפנימית בירושלים, רובם ככולם נועדו לביקושי חו"ל.

30700: בשבוע שעבר יצא לי לשבת עם חלק מהמתווכים בירושלים, והם טוענים שלמעלה מ-50% מהדירות החדשות בשלוש השנים האחרונות היו לביקושי חו"ל.

30700: הקבלנים, בצדק מבחינתם, אם הם יכולים לבנות דירות שנמכרות ב-7,000 דולר למטר וצפונה – הם הולכים לשם.

30700: יותר מזה, הרבה רכישות נעשו על-ידי ישראלים בשביל אנשי חו"ל.

30700: בעקבות התהליך הזה הצעירים בירושלים הם במצב בלתי אפשרי.

30700: אם לפני המשבר של השנים האחרונות היצע הדיור בירושלים לא נוהל כמו שצריך והרגולטור לא פעל, קרי: עיריית ירושלים והוועדה המחוזית, בפועל רוב הדירות שכן יצאו לשיווק יצאו לשוק הבינלאומי, ועוד יותר הקטינו את מצאי הדירות לזוגות צעירים.

30700: על החטא הזה עכשיו אנחנו שומעים עמעום, האם ניתן או לא ניתן להקפיא דירות בשכונות יהודיות במזרח העיר ירושלים.

30700: זה פשע לא יתואר.

30700: מעבר לעובדה שהמדינה בחלקה והעירייה בחלקה לא מנהלים את מצאי הדירות לזוגות צעירים בירושלים, שזה בנתיב הקריטי של העיר, עכשיו יש גם ערפל קרב האם יש אישור או אין אישור.

30700: אני טוען שאין עשן בלי אש.

30700: העשן המפוזר סביב הדיבורים על עיכובים – מנכ"ל העירייה טוען שאומרים לו שיש עיכובים, משרד השיכון טוען שיש לו עיכובים – חברים, על מה אנחנו מדברים?

30700: אנחנו מדברים על עתידה של העיר, ובמקום לדבר על חיזוק ופיתוחה, ובמקום שיבוא מסר חד משמעי למשרד ראש הממשלה מהממשלה שבכל מקום בירושלים צריך לפתוח את הברזים, לאפשר ליותר זוגות צעירים לגור ולשכור דירות לסטודנטים שהם במצוקה בלתי אפשרית; במקום לבוא עם הנחיה שהרגולטור יפעל לאזן בין הביקושים של זוגות צעירים לבין ביקושי חו"ל; במקום שנשב כאן ונבכה למה המגמה השלילית ממשיכה – אם זה 5,000 או 6,000 נטו – יותר מדויק לומר ש-17 אלף יהודים עוזבים את העיר כל שנה ונכנסים בערך 11 אלף פנימה.

30700: יותר נכון לומר שבעשור האחרון עזבו את ירושלים 200 אלף יהודים; במקום שנתמודד עם הסוגיה הזאת ונבדוק כל שנה, האם בחמש השנים הקרובות מצאי הדירות מותאם לצעירים או לא – אנחנו כל הזמן מכבים שרפות.

30700: עכשיו ערפל הקרב שמגיע ממשרד ראש הממשלה בנושא הקפאת דירות הוא מאוד מפחיד; צריך להסיר אותו מיד.

30700: אני לא חבר כנסת, אבל בקשה לי אליכם, חברי הכנסת, בשם העיר ירושלים, תוודאו שהערפל הזה מוסר מיד.

30700: תודה על הדיון, הוא במקום.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: כמו שאתה רואה, חברי הכנסת היחידים שטרחו להגיע לכאן הם מהאופוזיציה.

גלעד ארדן: אני לא יודע אם זה אומר שלחברי הקואליציה לא כל-כך אכפת מעתידה של ירושלים, אבל גם הכוח של חברי הכנסת שנמצאים כאן הוא מוגבל.

גלעד ארדן: כפי שהצעתי בתחילת הישיבה, אני מציע שנקדם יוזמת חקיקה בקשר למחירי הדיור בירושלים, ואני מעריך שנצליח לצרף גם חברי כנסת מהקואליציה לעניין- -

יעקב כהן: איך?

גלעד ארדן: בצורה של חקיקה.

גלעד ארדן: הרי הייתה הצעת חוק לגבי מענקי המקום בירושלים.

גלעד ארדן: משרד האוצר באמצעות חוק ההסדרים הקפיא את זה עד 2008, ועכשיו בחוק ההסדרים האחרון הם הצליחו להעביר את זה עד 2013.

גלעד ארדן: אבל זה מכיוון שזה היה בתוך חוק ההסדרים.

גלעד ארדן: אם אנחנו נלך על יוזמת חקיקה לחיזוק ירושלים והנגב והגליל לחוד- -

יעקב כהן: קודם נחוקק חוק שאי-אפשר להפסיק את הבנייה.

גלעד ארדן: - - כדי לכפות על הממשלה להחזיר את מענקי המקום בירושלים.

גלעד ארדן: גם המסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת קבע שמענקי המקום האלה הגדילו את רכישת הדירות בירושלים.

30700: זה לא מספיק, אני אתן לך דוגמה.

30700: אני ישבתי עם קבוצה שנקראת "מלונה"- -

גלעד ארדן: מלונה?

30700: כן.

30700: אלה חבר'ה צעירים שתפסו אחריות להביא פתרונות בהישג יד לצעירים ולסטודנטים.

30700: היינו איתם בוועדה המחוזית ובהתאחדות הקבלנים ועם המתווכים בעיר.

30700: אבל מסתמן שלא מספיק רק בנייה, צריך גם רגולטור שיפעל לאזן בין הביקושים מחו"ל לבין הביקושים לצעירים, זאת אומרת הוועדה המחוזית; צריך לשים גז מאוד גדול על מנהל מקרקעי ישראל.

30700: זה מאמץ מרוכז ורחב, זה לא משהו שרק הקפאת הבנייה יפתור אותו.

30700: הקפאת הבנייה מקשה מאוד על התהליכים, אבל זה לא מספיק, צריך לקחת את העסק קצת יותר ברצינות ולשים קצת יותר גז.

30700: אני אשמח להוציא נייר עמדה בנושא כי הנושא מורכב, צריך לשים עליו גז מאוד גדול.

30700: זה בנפשנו.

גלעד ארדן: אני לא רוצה להתערב כאן ביחסים שבין הקואליציה-אופוזיציה בעיריית ירושלים- -

30700: תבקש מהעירייה, אין לי בעיה.

30700: אני לא אקסקלוסיבי בנושא.

גלעד ארדן: ככל שאני מבין המטרות לחזק את העיר ולשמור עליה ולהגדיל בה את הרוב היהודי היא מטרה משותפת לראש העיר וגם לאופוזיציה – אולי עם דגשים אחרים על התמהיל היהודי בעיר, אבל בעניין הזה אין מחלוקת.

גלעד ארדן: איך לקבוע או איך לממש תוכנית שאתה מוודא שמי שאתה רוצה שיהיה הרוכש, הוא יהיה רוב הפעמים הרוכש ולא משקיעים מחו"ל שמשאירים את הדירות האלה ריקות – דרך אגב, אני לא בטוח שמשקיעים בחו"ל מחכים למענקי מקום ולתוכניות.

גלעד ארדן: אני מכיר אישית אנשים שבונים פרויקטים באזור מצודת דוד, ויש להם רוכשים במיליון דולר ו-2 מיליון דולר לדירות של 200 מטר – זה לא נראה לי מה שיפתה אותם לרכוש דירות 4-3 חדרים

30700: הבעיה היא לא הם, אלא מה מפתה את הקבלנים לבנות את הדירות הרלוונטיות.

30700: הקבלנים בונים היום דירות של למעלה מ-150 מטר מרובע ומשקיעים בהן באלפי דולרים למטר, ואז בפועל גם נתת או לא נתת הטבה, זה לא רלוונטי – הקבלנים הולכים למימוש מקסימום הרווח וקשה לבוא אליהם בתלונות.

30700: אם אתה בא עם נוסחה שמאפשרת- -

שלמה קול: זה לא נכון, ניר, אני מצטער.

שלמה קול: אתה תגיד למכור מגרש ברחביה לזוגות צעירים?

גלעד ארדן: סלח לי- -

30700: אני רק אתן דוגמה, ברשותך.

30700: אני דיברתי עם התאחדות הקבלנים, אנחנו מסכימים.

30700: אם מאפשרים להם לפתח במקומות מסוימים תב"ע נוספת ומאפשר להם חריגות והטבות, למשל בבניינים שבונה היום ב.

30700: יאיר במרכז העיר - -

גלעד ארדן: משרד החוץ?

30700: למשל.

30700: אם אתה מאפשר לו לעלות לגובה, שזה דבר חיובי שגם הירוקים בירושלים מסכימים לו באזורים מסוימים, אתה אומר לו שאתה מוכן לתת יותר, אבל בתמורה מבקש עזרה בכך שחלק מהדירות יהיו לצעירים, זה דבר מקובל באנגליה ובמקומות אחרים- -

יעקב כהן: תגיד אחוזים.

30700: - - זה בסדר, זה win-win גם לקבלנים, גם למדינה.

30700: אבל העירייה והמדינה צריכות להוביל את המהלך הזה.

30700: יש שם פתרונות בהסכמת התאחדות הקבלנים, אני לא אומר משהו שהוא לא מוסכם בהתאחדות הקבלנים.

גלעד ארדן: חבר הכנסת גבאי, בבקשה.

אליהו גבאי: ראשית, אני מברך את יאיר שבפעם הראשונה אני רואה אותו בוועדת הכלכלה.

יאיר מעין: פעם ראשונה הזמינו אותי.

אליהו גבאי: אתה מכניס משב רוח רענן לעיר, אני מאחל לך הצלחה.

גלעד ארדן: כמה שהמצב יהיה גרוע יותר, אני אביא אותו יותר כדי שתתעודדו.

אליהו גבאי: חוק ירושלים בא לתגמל את ירושלים בתוספת תשלום במאזן, בתוספת תקציב.

אליהו גבאי: אבל, לצערי, התוספת הזאת היא טיפה בים, ואין בכוחה להושיע את העיר במצוקות שלה.

אליהו גבאי: מכיוון שלעיר אין גבייה גדולה כפי שקיים במרכז הארץ ובאזורי תעשייה ובנקים.

אליהו גבאי: יש לה יותר מוסדות דת למיניהם, ולכן הגבייה שלה מאוד נמוכה וגם רמת ההכנסה של התושבים מאוד נמוכה, וזה יוצר מצב שקופת העיר מדולדלת וענייה ביותר.

אליהו גבאי: כאן מקומה של ממשלת ישראל להיכנס ולאזן את המאזן ואת החוסר בקופה כי זה תפקידה של ממשלת ישראל, כפי שעושה ממשלה פדרלית בכל מדינה בעולם שמסייעת בצורה ניכרת לערי בירה.

אליהו גבאי: הזלזול של ממשלת ישראל פעם אחר פעם בעיר הבירה זה בעיקר בכל מה שקשור לתעסוקה ובכל מה שקשור לבנייה.

אליהו גבאי: הבנייה והתעסוקה הן המרכיב החשוב של מאזן הגירה שלילי או חיובי.

אליהו גבאי: מה שיקבע לזוגות הצעירים או ללא-זוגות צעירים או לציבור אחר לבוא לגור כאן זה תעסוקה ודיור.

אליהו גבאי: בשני הדברים האלה ממשלת ישראל חוטאת חטא מאוד חמור לעיריית ירושלים ולעם ישראל לדורותיו כאשר היא לא מפתחת את האפשרות שקרקעות יהיו זמינות לבנייה ולהקל כדי שתהיה בנייה מואצת ולאפשר דיור.

אליהו גבאי: אחרת מאזן ההגירה ילך ויהיה חמור יותר ויותר, וזה סכנה לעתידה של ירושלים בעתיד.

אליהו גבאי: אם המאזן הדמוגרפי ישתנה לרעת האוכלוסייה היהודית, במקום שיש מאזן דמוגרפי מסוים, זה יכול להביא לחיכוכים ולסכנה קיומית של עיר הבירה.

אליהו גבאי: אחר-כך לא נאמר: "ידינו לא שפכו את הדם הזה".

אליהו גבאי: לכן מדינת ישראל צריכה להתעשת, לאפשר קרקעות זמינות, לאפשר בנייה מואצת בכל המקומות.

אליהו גבאי: לדעתי, חייבים לאפשר גם לתוכנית ספדי שנעצרה לתת לעיר אפשרות לבנות, כי תמיד כל כמה שנים הוקמה שכונה חדשה בעיר הבירה: גבעת משואה, הר חומה ורמות; ברגע שעוברות כמה שנים, ואין שכונה חדשה לזוגות הצעירים ולאלה שרוצים לעבור, הנוער והזוגות הצעירים יעזבו את העיר, והעיר תזדקן ולא יוכלו לגור בה הזוגות הצעירים ולא תהיה בה התחדשות.

אליהו גבאי: זאת תהיה מכת מוות לעיר הבירה.

אליהו גבאי: לכן צריך לאפשר בנייה מסיבית, לאפשר לבנות את שכונת ספדי – אני בעד בניית השכונה, לדעתי, זה חוסר אחריות לתכנן עיר ואחר-כך לעצור אותה ולא לבנות אותה בכל מיני טענות.

אליהו גבאי: נלקח בחשבון גם הצד האדריכלי והירוקים – הכול נלקח בחשבון.

אליהו גבאי: בשטח של 24 אלף דונם של בנייה- -

30700: אתה טועה בנושא של ספדי.

30700: אתה צודק שצריך לבנות, אבל יש מזרחה, יש דרומה, יש צפונה, אל תבנה מערבה.

30700: תתחיל עם זה, זה הרבה יותר אסטרטגי לעיר.

אליהו גבאי: גם צפונה וגם מזרחה זה לא בא על חשבון זה.

30700: בוודאי שכן, מה קודם?

ענת אסל: יש 110 אלף יחידות דיור לבנייה בירושלים, מהן בנות מימוש זמינות; 58 אלף יחידות דיור זה יותר מספדי.

גלעד ארדן: מי גברתי?

ענת אסל: אני מהחברה להגנת הטבע ומהקואליציה לשמירה על הרי ירושלים.

קריאה: איפה 110 אלף יחידות האלה?

ענת אסל: יש דוח של 58 אלף יחידות דיור זמינות על קרקע ציבורית.

אליהו גבאי: ניר ברקת, אתה אדם נחמד, אתה אדם שרוצה לעזור לעיר.

אליהו גבאי: זה לא לעלות טרנס על ירוקים היום ומחר, כי ירוקים יותר, ירוקים פחות- -

30700: זה לא קשור.

ענת אסל: זה לא היה בהיבט ירוק.

אליהו גבאי: אם יש קרקעות זמינות, מדוע לא בונים בהן?

אליהו גבאי: בחלקן אלה ירושות, בחלקן אדמות כנסיה, זה כן מפריע, לא מפריע, סכסוך משפחות – אז למה לא הקימו?

אליהו גבאי: מדוע אם יש 10,000 דירות אי-אפשר לבנות, מדוע לא הוקמו?

אליהו גבאי: מדוע מחירי הדירות עולים ומכפילים את עצמם?

אליהו גבאי: זאת אומרת, יש סיבה.

אליהו גבאי: מדוע הקבלן התכונן למכור במחיר מסוים, והנה עומדים בתור וחוטפים את הדירות שלו במחירים אסטרונומיים?

אליהו גבאי: מדוע?

אליהו גבאי: מכיוון שאין דירות, זה הכול עצה וביקוש.

אליהו גבאי: אז אי-אפשר להגיד, יש קרקע, תבנו כאן.

אליהו גבאי: אז למה לא בנו?

ענת אסל: - - -

גלעד ארדן: גברתי, זה לא ויכוח כאן בוועדה.

אליהו גבאי: מכבדים אתכם כאן, אז תכבדו גם את חברי הבית כאן.

אליהו גבאי: לדעתי, אנחנו צריכים להיכנס לתמונה וללכת בכיוון של מענקי מקום או פטור לחיילים משוחררים – כל מה שקשור לזה.

אליהו גבאי: אם זה לא יעזור בדרך ההסברה- -

שמואל הלפרט: כל המענקים וכל ההלוואות – הכול מת.

אליהו גבאי: הכול מת, אז ממיתים את העיר יחד עם המוות הזה.

אליהו גבאי: לדעתי, לממשלת ישראל אין זכות קיום אם היא פוגעת בירושלים; אין לה זכות קיום אם היא לא מעודדת את הפיתוח, את הבנייה ואת אפשרויות התעסוקה בעיר- -

שמואל הלפרט: אין יותר מה להקים- - -

אליהו גבאי: - - אם לעיר בירה היא לא מסוגלת לדאוג, אז למה היא מסוגלת לדאוג, לקסאמים שנופלים בשדרות ואנשים נרצחים שם?

אליהו גבאי: לכן, גלעד, אם זה לא הולך בטוב, צריך למצוא דרך של חקיקה.

אליהו גבאי: נגיש את זה יחד, ואני רוצה לראות איך עומד שר מישראל ומתנגד לחקיקה הזאת.

אליהו גבאי: היה צריך להיות כאן שר השיכון או שר הפנים ולא להשאיר את הדיון הזה בלי שרים.

אליהו גבאי: תודה רבה.

יעקב כהן: ובלי מנכ"ל.

שמואל הלפרט: יש כאן נציג מוסמך מטעם הממשלה שייתן תשובה לשאלה האם יש הקפאת בנייה בירושלים או לא?

שמואל הלפרט: מי יכול לתת תשובה על זה?

גלעד ארדן: יש כאן נציג של משרד השיכון, סגן מנהל מחוז ירושלים, שמסר לוועדה שככל הידוע לו אין שום- -

שמואל הלפרט: "ככל הידוע לו", בסדר.

גלעד ארדן: הוא מייצג את משרד השיכון.

גלעד ארדן: משרד ראש הממשלה לא שלח נציג- -

שמואל הלפרט: אז אני מציע שתואיל להזמין לכאן את שר השיכון שהוא מוסמך, הוא שר- -

גלעד ארדן: אז קודם כול, בזכות חבר הכנסת כהן הוא יהיה כאן ביום רביעי בשבוע הבא, אז אני מציע שנפתח את הדיון ונבקש ממנו הבהרות בעניין הזה.

שמואל הלפרט: הבהרות בקשר להמשך הבנייה בירושלים ובגבעת זאב- -

גלעד ארדן: אני גם מכליל את זה בהודעת הסיכום של הישיבה.

שמואל הלפרט: אני מבקש לכלול גם שייתן תשובות בעניין גבעת זאב.

שמואל הלפרט: יש כאלה שרוצים להתחכם ולומר שגבעת זאב זאת שכונה, זה לא שייך לירושלים.

יעקב כהן: הוא אומר בפירוש שיש הפסקה בגבעת זאב.

גלעד ארדן: בגבעת זאב יש הפסקה, ועל כל בנייה צריך אישור של שר הביטחון.

שמואל הלפרט: מדוע בגבעת זאב יש הפסקה, והם אומרים שבירושלים אין הפסקת בנייה?

גלעד ארדן: גבעת זאב זה לא ירושלים.

שמואל הלפרט: אני מבקש שיבוא שר בממשלה וייתן תשובות, אדוני היושב ראש.

גלעד ארדן: אבל למה אדוני מדבר בקול כועס עליי?

גלעד ארדן: אני איתך בעניין הזה.

שמואל הלפרט: אני חשבתי שיהיה כאן שר, אני לא מאשים אותך, חלילה.

שמואל הלפרט: הרי בסופו של דבר הציבור כואב את המצב הנורא הזה שכולם מדברים שיש הקפאה ושלא בונים ושלא יאפשרו לבנות במזרח ירושלים.

שמואל הלפרט: אני רוצה שיבוא נציג מוסמך שנשמע ממנו.

יעקב כהן: כבוד היושב ראש, אחד הדברים העיקריים שלשמם התכנסנו כאן זה בעניין ההצהרה של ראש הממשלה שיש הפסקת בנייה.

יעקב כהן: אנחנו צריכים לקרוא לראש הממשלה שייצא בהצהרה- -

גלעד ארדן: מנהלת הוועדה הכניסה את זה, ואנחנו נפנה- -

יעקב כהן: למשרד השיכון ולמשרד ראש הממשלה שייתן הצהרה חד-משמעית לגבי ירושלים ויהודה ושומרון.

אורי אריאל: לדבריך, הוא יודע לומר את הדברים, אבל לא יודע לעשות- -

גלעד ארדן: על יהודה ושומרון הוא אומר שיש הקפאה.

יעקב כהן: נכון, הוא אומר שיש.

אורי אריאל: על זה אמרו חכמים: "אל תתיירא לא מן הצדוקים ולא מן הפרושים – אלא מן הצבועים שעושים מעשה זמרי ומבקשים שכר כפנחס".

30700: רק השאלה של ההתמודדות עם ההיצע לצעירים הוא נושא נוסף שהוועדה חייבת להיכנס אליו.

30700: לא מספיק שלא יקפיאו את הבנייה, אלא איך המערכת הממשלתית מסייעת למערכת המקומית לפתח היצע דיור גם לצעירים.

30700: כי נכון להיום גם אם לא תקפיא את הבנייה לא פתרת את כל הבעיות.

30700: מחובת הוועדה להיכנס קצת יותר לפרטים ולדרוש שהתמריצים הנכונים יהיו במקום כדי לוודא שמבחן התוצאה יהיה- -

גלעד ארדן: על פניו, אם הממשלה נותנת סיוע שמשמעותו תקציבית, בסופו של דבר, לאזור מסוים בעידוד רכישת דירות בהוזלת מחירי הקרקע או באמצעות מענקים והלוואות, זאת התערבות יתר במדיניות הפנימית של עירייה מסוימת.

גלעד ארדן: בשביל זה תושבי העיר מוכרים ומחווים את דעתם האם המדיניות הזאת נראית להם או לא נראית להם.

גלעד ארדן: אני לא מכיר דוגמה שבוועדות הכנסת נכנסים כבר לרזולוציות איך ליישם את המענקים וההלוואות.

30700: זה יהיה פספוס.

יאיר מעין: בעבר היו מענקי מקום בירושלים בשכונות החדשות.

יאיר מעין: צריך להחזיר את זה, על זה אנחנו מדברים.

יאיר מעין: גם צריך לזרז את הוועדה המחוזית במשרד הפנים לזרז את התוכניות של ירושלים.

גלעד ארדן: כל זה נכון, אבל מר ברקת מדבר כבר על הדרך שמשתמשים במענקים ובהלוואות האלה לגבי ציבור כזה או אחר.

30700: לא על זה אני מדבר, אלא על העובדה שאם אתה כבר הולך ומבקש מענקים, תבדוק ותוודא שהמענקים האלה במבחן התוצאה- -

גלעד ארדן: לבקש במדינה הזאת, זה לא - - -

30700: צריך לראות שבמבחן התוצאה המענקים האלה ימומשו גם על ידי הקבלנים וגם שהצעירים יגידו לך, כן- -

גלעד ארדן: עוד אין לנו גרוש, אתה כבר רב איתי איך נחלק את זה.

שמואל הלפרט: מישהו נותן מענקים?

שמואל הלפרט: אני העליתי את הנושא הזה לפני חצי שנה במליאת הכנסת, והשיב לי שר הבינוי והשיכון דאז מאיר שטרית.

שמואל הלפרט: אמרתי, ביטלו את כל המענקים במדינת ישראל לזוגות צעירים ולכל מי שהיה מקבל בעבר מענקים; ביטלו כמעט את כל ההלוואות, קיצצו את התקציב של משרד הבינוי והשיכון כמעט לאפס, ומה עמדת הממשלה – מוכנים להחזיר את זה או לא?

שמואל הלפרט: שום דבר.

שמואל הלפרט: הוא אמר שזאת מדיניות הממשלה, קיצצו, לא מוכנים להחזיר, ושלום על ישראל.

יעקב כהן: לדעתי, צריך להוסיף בקשה- -

גלעד ארדן: אדוני יכול בינתיים להגיש לי הצעת נוסח?

יעקב כהן: אנחנו קוראים לראש הממשלה שאחרי ההצהרה שלו שביהודה ושומרון צריך אישור לתת אישור מידיים כדי לא לפגוע לא בבית"ר ולא בגבעת זאב- -

גלעד ארדן: למה אני צריך לנקוב בשמות, כי באחרים אני רוצה לפגוע?

גלעד ארדן: אני רוצה בכל יהודה ושומרון.

יעקב כהן: בכל יהודה ושומרון, נכון.

גלעד ארדן: לא רק במקומות של חרדים, עם כל הכבוד.

יעקב כהן: לא, במקרה העלו את זה.

יעקב כהן: אבל נכון, בכל המקומות שהעלו.

ענת אסל: אני רוצה לספר שהמועצה הארצית החליטה לבטל את תוכנית ספדי לבניית 20 אלף יחידות דיור מכיוון שהוכח שיש מספיק עתודות קרקע בתוך ירושלים; מהם מתוך 110 אלף יחידות דיור ישנם 58 אלף יחידות דיור זמינות, ואני יכולה- -

גלעד ארדן: על מה גברתי מדברת?

גלעד ארדן: אני מנסה להבין – אין 58 אלף יחידות דיור זמינות, אולי יש קרקע.

ענת אסל: קרקע לבנייה- -

גלעד ארדן: זה הבדל קטן, אבל זה הבדל.

ענת אסל: אבל זאת אומרת שצריך - -

יאיר מעין: אלה תוכניות של 15-7 שנה.

קריאה: 2020.

ענת אסל: הכוונה שלי שצריך לדאוג לזרז תוכניות שאין להן בעיה- -

גלעד ארדן: לישיבה הזאת אין היבט סביבתי עדיין.

ענת אסל: אני לא מדברת על היבט סביבתי – חיזוק ירושלים, לקדם תוכניות בתוך העיר, לבדוק למה הן לא מקודמות, ובעצם בכך שימומשו יחידות הדיור והן תקודמנה, יהיו יחידות דיור גם לזוגות צעירים.

גלעד ארדן: נראה לי שהתחושה סביב השולחן לאחר כל מה שאמרו הדוברים היא שהן לא מקודמות מכמה חסמים: ראשית החסם של מנהל מקרקעי ישראל שעובד לאט.

גלעד ארדן: יש בו הרבה ביורוקרטיה, והוא גם רוצה למקסם את הכנסותיו, ולכן הוא גורם לעליית מחירי הקרקע ומוציא את זה לאט-לאט, וגם מכיוון שאין סיוע ממשלתי מספק; לעומת זאת יש רכישה של תושבי חוץ שמעלה את המחירים, ונוצר מצב שהדור הצעיר נדרש לשלם מחירים שמתחילים להתקרב למחירים של תל-אביב.

גלעד ארדן: זאת התחושה, אלא אם כן לא הבנתי נכון את כל הדיון הזה.

שלמה גן צבי: אני נציג הפורום המשפטי.

שלמה גן צבי: אני רוצה לחזור לרזולוציה הנמוכה בנקודה מאוד ספציפית בפרויקט בגבעת זאב כי זה מקרה מפתח שיש לו השלכות מאוד חמורות.

שלמה גן צבי: זה פרויקט שמשרד השיכון יזם- -

שלמה קול: אגן האיילות.

שלמה גן צבי: נכון, אגן האיילות.

שלמה גן צבי: זה פרויקט שמשרד השיכון יזם בשנת 99'.

שלמה גן צבי: הפרויקט נתקע בגלל האינתיפאדה, קבלנים הגישו תביעות נגד המדינה לבטל את החוזים ולקבל את הכסף חזרה – עשרות רבות של מיליונים.

שלמה גן צבי: המדינה נעמדה על הרגליים האחוריות ואמרה שבשום פנים ואופן לא, החוזים לא יבוטלו, המדינה מאמינה בפרויקט והשקיעה למעלה ממאה מיליון שקל בתשתיות, הכבישים מוכנים שם, תשתיות המים מוכנות – נציג משרד השיכון מהנהן – תשתיות הביוב והתיעול מוכנות – הכול עומד מוכן שהקבלנים יבנו.

לאה ורון: איפה?

שלמה גן צבי: באגן האיילות בגבעת זאב.

שלמה גן צבי: מתוכנות שם 600 יחידות דיור במחירים סבירים מאוד יחסית לדירות בלב ירושלים; אני יודע על דירות ב-700-600 אלף שקל לדירה של 5-4 חדרים, שהם מחירים יחסית נורמליים.

שלמה גן צבי: כבר הגיעה קבוצה של יזמים שהצליחה איכשהו לארגן שם כמה מאות קונים שמוכנים להיכנס לפרויקט – הקבלנים כבר מוכנים להיכנס לפרויקט ולחדש את החוזים, ומשרד השיכון אומר שהוא לא יכול.

שלמה קול: לא נחדש את החוזה.

שלמה גן צבי: לא נחדש את חוזה הפיתוח בגלל ההוראה הזאת.

שלמה גן צבי: העניין הזה הוא עוד יותר חמור כי התביעות מתנהלות בבתי משפט, והמדינה מדברת בבית משפט בשני קולות – זה דבר חמור מאוד.

שלמה גן צבי: מצד אחד המדינה אומרת מצד אחד שהיא לא מוכנה לבטל את החוזה, אתם תבנו לפי החוזים המקוריים; ומצד שני כשהקבלן אומר שהוא מוכן לבנות ומבקש שיחדשו לו את החוזה, המדינה אומרת "לא".

שלמה גן צבי: זה דבר שלא ייתכן.

שלמה גן צבי: בהפרשים של ימים המדינה מצד אחד מגישה לבית משפט סיכומים שהמדינה הגישה ב-16 בדצמבר 2007, לא לפני הרבה שנים: "המדינה השקיעה מאמצים רבים בפרויקט, ואינה רוצה בירידתם לטמיון.

שלמה גן צבי: לביטול פרויקט בנייה בנסיבות העניין באופן מהיר ומיידי השלכות נרחבות על כלל המשק ועל עסקאות נוספות שערכה, ולא רק על המדינה.

שלמה גן צבי: והמדינה מאמינה בפרויקט.

שלמה גן צבי: בפרוטוקול מ-24 בינואר פתאום אומרת נציגת המדינה: "אנחנו בבעיה, מבחינתנו אנחנו מחכים להחלטה, ואנחנו לא יודעים מתי היא תינתן".

שלמה גן צבי: זה דבר והיפוכו באותו תיק של בית משפט.

שלמה גן צבי: זה חלם, אין מילה אחרת לתאר את זה מאשר חלם.

שלמה גן צבי: אנחנו פנינו ליועץ המשפטי לממשלה, וביקשנו שהמדינה תדבר בקול אחד ותגיד מה עמדתה; היא רוצה לזרוק מאות מיליונים לפח – בבקשה, בשמחה – רק תגידו.

שלמה גן צבי: השלכות על תקציב משרד השיכון הן קטסטרופליות, כי זה בא מתקציב משרד השיכון, כנראה, לפי מה שהבנו- -

אורי אריאל: לא "כנראה".

אורי אריאל: זה תקציב משרד השיכון שאם לא משווקים לא מקבלים חזרה את עלויות התשתיות, והן מופנות למקום הבא.

שלמה גן צבי: יפה, אז 100 מיליון שקל במחירי 99'.

שלמה גן צבי: זה בערך- -

אורי אריאל: 130.

שלמה גן צבי: לא 130, הרבה יותר.

אורי אריאל: הרבה יותר?

שלמה גן צבי: בטח.

שלמה גן צבי: וזה לא כולל פיצויים לקונים, זה רק הגרעין של ההוצאות.

שלמה גן צבי: זה דבר שהוועדה צריכה לקחת לתשומת לבה, שמדינת ישראל באה לבית-משפט ומדברת שם בשני קולות סותרים: מצד אחד היא אומרת שהיא רוצה את הפרויקט הזה, ומצד שני היא אומרת שהיא לא תיתן חוזה פיתוח – שילמתם את הכסף, יפה מאוד, אבל אנחנו לא ניתן לכם הארכות של חוזה הפיתוח, לא תוכלו לשווק, לא תוכלו לקחת בנק, כי הבנק לא יסתכל על הפרויקט לפני שיש חוזה פיתוח בתוקף, וכולי.

שלמה גן צבי: זה מצב בלתי אפשרי שחייב לבוא לידי הכרעה לכאן ולכאן.

שלמה גן צבי: התשובה שקיבלנו מהיועץ המשפטי לממשלה היא שהוא קיבל את המכתב, וזה עבר לעורך-דין מלכיאל בלס.

שלמה גן צבי: זאת תשובה מ-4 בפברואר שקיבלנו אתמול.

שלמה גן צבי: אם לא תתקבל תשובה עקרונית לכאן או לכאן בטווח של שבוע-שבועיים אנחנו נפנה לבג"ץ.

גלעד ארדן: מה אתה רוצה שהוועדה תעשה?

גלעד ארדן: הכול לא בסדר, אני מסכים איתך.

שלמה גן צבי: זה כבר הישג שמסכימים שהכול לא בסדר.

גלעד ארדן: זה עניין לבית משפט, מה שאדוני אומר.

שלמה גן צבי: זה לא בדיוק עניין לבית משפט כי פה המדינה באה לבית משפט בשני קולות- -

אורי אריאל: מה עמדת היועץ המשפטי?

שלמה גן צבי: - - ומישהו צריך לצעוק את הצעקה הזאת.

שלמה גן צבי: איך יכול להיות דבר כזה שמצד אחד אתם אומרים שאתם רוצים את הפרויקט, ומצד שני אתם אומרים שאתם לא רוצים את הפרויקט.

שלמה גן צבי: תחליטו.

שלמה גן צבי: אני לא חושב שיש מדינה בעולם שקיימת בה כזאת חלמאות.

גלעד ארדן: יש לך בקשה ספציפית שהוועדה תפנה לאיזה גורם בעניין הזה?

שלמה גן צבי: שהוועדה תפנה ליועץ המשפטי לממשלה בבקשה לתת דגש לעניין הזה ולגבש את העמדה כמה שיותר מהר.

שלמה גן צבי: המדינה צריכה לגבש עמדה, לא ייתכן להשאיר את העסק הזה באוויר במשך זמן בלתי מוגבל.

שלמה גן צבי: שום קבלן לא יודע איפה הוא עומד.

שלמה גן צבי: הכסף שלו שוכב בקופת המדינה משנת 99', קונים מחכים כי חתמו על חוזים – כולם עומדים ומחכים, למי?

שלמה גן צבי: לראש הממשלה, לשר הביטחון?

שלמה גן צבי: כל מה שאנחנו מבקשים זה שהמדינה תקבל החלטה.

אורי אריאל: מחכים לראש הממשלה- -

שלמה קול: יש קבלן שאני לא רוצה להזכיר את השם שלו, שהגיע כבר לכונס נכסים וקיבל אירוע מוחי בגלל זה - - - ולא מחדשים לו את היתרה.

שלמה קול: עד שהוא מצא גואל שיקנה את הפרויקט, לא מחדשים להם את החוזה.

שלמה קול: ועדת הכלכלה של הכנסת שאמונה על כספי הציבור צריכה ללחוץ על הממשלה לאשר את הפרויקט הזה.

גלעד ארדן: זה מקרה חריג.

גלעד ארדן: במשרד השיכון הם זכו, והיום הפיתוח תקוע.

גלעד ארדן: הבנתי את זה נכון?

שלמה גן צבי: הפיתוח לא תקוע, הוא הושלם והשיווק הושלם.

שלמה גן צבי: כבר יש קונים.

שלמה גן צבי: יש 400 קונים שמחכים בתור ורוצים לחתום.

שלמה גן צבי: רק המדינה אומרת שהיא לא מחדשת את חוזה הפיתוח של הבעלות על הקרקע שפג תוקפו.

שלמה גן צבי: החידוש של החוזה הוא נוהל רגיל של מנהל מקרקעי ישראל שמחדשים חוזה פיתוח שלא הסתיים עד שמגיע שלב חוזה החכירה.

גלעד ארדן: וכאן מסרבים בגלל ההשלכות- -

שלמה גן צבי: וכאן מסרבים לחדש את חוזה הפיתוח, אומרים שלא יודעים מתי זה יהיה.

דב גל: מי שמחדש את חוזה הפיתוח הוא המנהל האזרחי שכפוף למשרד הביטחון.

אורי אריאל: אני מעיד פה בצורה ישירה שלשאלתי ענה לי שר הבינוי והשיכון שזה הועבר לעיונו של ראש הממשלה שאמר שהוא בוחן את זה ובודק את זה, והוא ינחה מה לעשות.

אורי אריאל: מאז מחכים כחודש לתשובתו.

גלעד ארדן: מה עניין היועץ המשפטי לממשלה, יכול להיות שיש כאן אפשרות לתבוע את המדינה?

שלמה גן צבי: המדינה נתבעה כבר, יש הליכים משפטיים שתלויים ועומדים בבית משפט של קבלנים שאמרו שהם רוצים לבטל את העסקאות.

גלעד ארדן: ולא הוגשה תגובת המדינה?

שלמה גן צבי: התביעות האלה ישנות, הן מתנהלות שנים בבית-משפט.

שלמה גן צבי: למדינה יש קו אחיד לכל אורך הדרך, זה גם הגיע לבית-המשפט העליון, ולא נגמר שם בהכרעה מכל מיני סיבות טכניות.

שלמה גן צבי: למדינה יש עמדה חד משמעית בבית-המשפט עד לפני כחודש.

שלמה גן צבי: היא אמרה שהיא מאמינה בפרויקט ותחדש את החוזים, והם יבנו.

שלמה גן צבי: פתאום הם אומרים שהם לא יודעים, כל העסק יעמוד.

שלמה גן צבי: לא יודעים מה יקרה, זה מין ערפל שאי-אפשר לחיות איתו.

גלעד ארדן: אני שוב שואל, יש משהו ספציפי שאתה חושב שהוועדה יכולה לעשות?

גלעד ארדן: לפנות למישהו כדי- -

שלמה גן צבי: אני לא מומחה בהליכות הוועדה, אבל צריך שמישהו יפנה לשר השיכון, לראש הממשלה ולשר הביטחון בדרישה לקבל החלטה מה גורל הפרויקט הזה שהושקעו בו כך וכך מיליונים, מי מחליט, מהו שיקול הדעת, ולבחון את ההחלטה- -

אורי אריאל: בעברית: לזרז את ראש הממשלה לקבל החלטה.

גלעד ארדן: אני מסכם את הדיון.

גלעד ארדן: בפני הוועדה הוצגו נתונים סותרים בדבר החלטות ראש הממשלה על הקפאת הבנייה בחלקה המזרחי של ירושלים; כמו כן הוצגו המשמעויות החמורות של הקפאת הבנייה ביישובים אשר מסביב לירושלים בפרט, ובכלל בכל יהודה ושומרון.

גלעד ארדן: בהיעדר נציגים ממשרד ראש הממשלה לא הצליחה הוועדה לקבל תשובות חד-משמעיות האם ראש הממשלה החליט גם על הקפאת הבנייה בחלקים מהעיר ירושלים.

גלעד ארדן: לאור זאת הוועדה קובעת כי הקפאת הבנייה ביישובים אשר סביב לירושלים, יחד עם דחיית הסיוע בדיור בעיר ירושלים, שלגביה יש לנו ראיות ברורות, הינן בעלות משמעות לאומית וכלכלית חמורה ביותר, ובפרט בקשר למחירי הדיור בעיר ירושלים, דבר אשר יגרום – גם על-פי מסמך מרכז המחקר של הכנסת - לגידול בהגירה השלילית מבירת ישראל.

גלעד ארדן: הוועדה דורשת מראש הממשלה להעביר אליה בכתב עד סוף חודש פברואר את עמדתו בקשר לבנייה בכל רחבי העיר ירושלים.

גלעד ארדן: הוועדה דורשת מהממשלה לקיים דיון מיוחד ולקבוע לעניין חיזוק העיר ירושלים ולגבש תוכנית מקיפה לחיזוקה, ובה ייקבעו בין היתר פעולות דחופות לפיתוח וליצירת מקומות עבודה בעיר וכן להפחתת מחירי הקרקע והדירות, זאת כדי למנוע מצב שבעתיד לא יהיה רוב יהודי בירושלים.

גלעד ארדן: במקביל הוועדה תניח הצעת חוק לחידוש המענקים וההלוואות לרוכשי הדירות בירושלים.

גלעד ארדן: תודה רבה, הישיבה נעולה.