ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 658, 2008-02-04 10:00

סטס מיסז'ניקוב: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים בהצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון – סל תשלומים מוזל), התשס"ז-2007, הצעתו של חבר הכנסת דוד אזולאי וחבר הכנסת חיים אורון.

דוד אזולאי: קיימנו כבר דיון אחד בנושא הזה.

דוד אזולאי: מה שעומד על הפרק כרגע – ואני קודם כל רוצה להודות ליושב-ראש על שהביא את הנושא לדיון – הוא שאנחנו מבקשים לאפשר לאותם אנשים הזקוקים לשירות הזה של ער"ן וקול הדף להשתמש בשירות הזה.

דוד אזולאי: עד היום הדבר לא כל כך בער, אבל החל מה-1 בפברואר לצערי הרב הפסיקו את השירות הזה וזה אומר שכבר כמה ימים אנשים אינם יכולים לקבל אותו.

דוד אזולאי: הייתי בדין ודברים עם היועצת המשפטית של הוועדה והיא הייתה בקשר עם היועצים המשפטיים של משרד התקשורת ושל משרד המשפטים.

דוד אזולאי: לאחר דין ודברים הם הגיעו לאיזשהו נוסח שפחות או יותר יש עליו הסכמה למרות שלא אומר שהוא מקובל על כולם.

דוד אזולאי: אני חושב שעל דעת חברי חיים אורון אפשר לקבל את הנוסח הזה שהוא נסבל.

דוד אזולאי: אולי יש מה לתקן בהמשך אבל בהחלט הנוסח הזה נראה סביר.

חיים אורון: יש חוקים שאנחנו מחוקקים אותם בחדווה ויש חוקים שאנחנו עוסקים בהם במצוקה.

חיים אורון: אני מודה שבחוק הזה אני עוסק במצוקה.

חיים אורון: המצוקה הגדולה היא שברור לי לגמרי שאם לא נמצא פתרון גם לער"ן וגם לקול הדף הם נסגרים.

חיים אורון: הכי פשוט היה אם המדינה הייתה באה ואומרת ששירותים מהסוג הזה שעוסקים בסיוע נפשי, שעיקר עיסוקם הוא מענה טלפוני חינם, שהם מלכ"רים, יהיה מנגנון לעזור להם.

חיים אורון: אנחנו בתקופת מעבר.

חיים אורון: בעבר בזק הייתה חברה ממשלתית ולא הייתה חברה פרטית והמדינה בקלות שמה על כתפיה נושאים בהנחה שבמקום אחר היא מפצה אותם.

חיים אורון: היינו כאן כולנו שותפים.

חיים אורון: הורדנו את המחיר של החיבור הקבוע והעלינו את המחיר של השיחה השנייה וכל מיני חכמות כאלה שלמרות שנשבענו כולנו שאסור לעשות סבסוד צולב, כל אחד הבין שיש פה מערכת שלמה.

חיים אורון: היום בזק היא חברה פרטית וזאת עובד.

חיים אורון: אני חושב שזה בעייתי שהכנסת באמצעות חוק משיתה עליה מטלות.

יעקב ליצמן: שהיא מסכימה להן.

יעקב ליצמן: בזק מסכימה, אם לא נרחיב.

יעקב ליצמן: אין לה בעיה עם מה שהיה.

חיים אורון: אתמול דיבר אתי מנכ"ל בזק ומאחר שהוא לא אמר לי סודות אני אומר את מה שהוא אמר.

חיים אורון: הוא אמר את מה שאתה אומר, אבל מה שאתה אומר, אנחנו מתקשים להכניס אותו לתוך החוק.

חיים אורון: אומרים היועצים המשפטיים שאי אפשר להכניס את זה לחוק.

יעקב ליצמן: למה?

יעקב ליצמן: חוק זה חוק.

חיים אורון: אני לא רוצה להקשות אלא אני רוצה למצוא פתרון.

חיים אורון: בזק אומר שאם הוא היה יודע שזה נגמר בדבר הזה, הוא מקבל את זה על עצמו.

חיים אורון: החברה תעמוד בזה והיא לא תתמוטט בגלל 4-5 מיליון שקלים בשנה.

סטס מיסז'ניקוב: מנכ"ל בזק יודע שזה לא יעמוד בבג"ץ.

חיים אורון: מנכ"ל בזק חושש – והיועצות המשפטיות אמרו לי שלכאורה זה סגור – שהקריטריונים האלה מאוד מאוד נועלים את הדלת והשאלה שאותי מטרידה היא האם אפשר לנעול אותה עד כדי כך.

חיים אורון: שאלו אותי אתמול מה יהיה עם לשכת פניות הציבור של הביטוח הלאומי, אבל לא, פניות הציבור של הביטוח הלאומי היא מוסד ממשלתי ואם לא כתוב כאן שהיא לא יכולה לקבל, היא לא יכולה לקבל.

שגית אפיק: היא לא עומדת בקריטריונים.

חיים אורון: אני כבר מבקש מבזק מאתמול בבוקר או ממישהו אחר שיאמר לי מה בדיוק יעבור כאן.

חיים אורון: לשכת הסטודנטים של אוניברסיטת תל-אביב, גם זאת דוגמה שנתנו לי, לא נכנסת לקריטריונים האלה.

ון פליישר בן-יהודה: למה לא?

חיים אורון: אני מציע להכניס בחוק באופן ברור שעיקר השירות ועיקר ההוצאה על השירות הוא מענה קולי.

ון פליישר בן-יהודה: גם ער"ן לא ייכנס.

חיים אורון: ער"ן נותן רק מענה קולי.

ון פליישר בן-יהודה: הוא נותן אבל אין לו הוצאה על מענה קולי.

חיים אורון: אני אומר מה אני מחפש.

חיים אורון: אני לא מחפש לחסוך לגורמים שאני מאוד רוצה לעזור להם, שיש להם בין שאר עיסוקם גם מענה קולי, אלא למי שעיסוקו הוא מענה קולי - יש לו מזכירה והוא משלם גם שכר דירה, אבל עיסוקו הוא מענה קולי - כך שזה יהיה חינם למשתמשים.

חיים אורון: אני לא מצליח מזה חצי שנה לראות עוד דוגמאות כאלה.

חיים אורון: את זה אני מבקש מהיועצים המשפטיים של כולם שינסחו בחוק.

חיים אורון: אם נעביר את זה בחוק זה יהיה סגור.

חיים אורון: אמרתי למנכ"ל בזק אתמול שאם יתברר למשל שעמותה שנותנת היום שירות טלפוני חינם לניצולי השואה, לדור השני, גם היא נכנסת לתוך הסיפור הזה – נעמוד בזה.

חיים אורון: אם אתם מרגישים שהדלת רחבה מדיי, אני שותף לכך.

חיים אורון: יבוא נציג האוצר ויאמר שהם מתחייבים לשנים הקרובות להעמיד 4 מיליון שקלים לעמותות הללו ואז מצדי נגמר הדיון.

חיים אורון: מבחינתי זה מסלול יותר נכון, יותר צודק, אבל דבר אחד אני אומר והוא שלא תשאירו אותנו במצב שהדלת הזאת סגורה, הדלת שהייתה פתוחה נסגרת, וער"ן ייסגר במקרה הזה וקול הדף במקרה אחר.

ראובן ריבלין: אני מציע שניזהר מאוד בחקיקת חוקים שהם יכולים להיות תקדימים ושהם בסופו של דבר, עם כל הכוונות הטובות, יובילו אותנו ללחצים פוליטיים על נושאים כלכליים פרופר.

ראובן ריבלין: קודם כל, לא שמעתי עדיין מה אמר משרד התקשורת ומה אומר שר התקשורת.

סטס מיסז'ניקוב: תכף נשמע אותם.

ראובן ריבלין: אני שומר לעצמי את הזכות לדבר אחרי שהם ידברו אבל אני רוצה לומר מראש שאני יודע, גם הייתי שר התקשורת, שלגבי ער"ן ולגבי קול הדף אנחנו יצרנו מערכת שהפכה להיות למחייבת.

ראובן ריבלין: היה ברור לכל הצדדים כיצד אנחנו פועלים.

ראובן ריבלין: אני חושב שחיים אורון צודק שיש אולי גם גופים נוספים.

ראובן ריבלין: תפקידה של המדינה להחליט איפה היא מסבסדת ואיפה היא ולעשות זאת בהתאם לסדרי העדיפויות שלה.

ראובן ריבלין: פעם בזק הייתה שייכת למדינה וחוק הבזק לא היה חוק הבזק במובן חוק השידורים אלא היה חוק הבזק שהתכוון לבזק עצמו.

ראובן ריבלין: יש צו הבזק ויש כל מיני דברים שאנחנו עלולים על ידי חקיקה לטעון להפרת כל האיזונים שהם מאוד עדינים בין המערכות.

ראובן ריבלין: אני רוצה לכן לדעת האם אנחנו יכולים לקבל את הסכמת בזק, אפילו באמצעות מכתב, שהם נותנים לער"ן ושהם נותנים לקול הדף, עמותה שהיא חשובה לא פחות, את השירותים הנדרשים ואז אנחנו לא צריכים את החוק הזה.

ראובן ריבלין: אם אנחנו רוצים את החוק הזה, אני רוצה לשמוע את כל אותם גורמים ולראות איך אנחנו מבחינים בין עמותה לעמותה ובין עניין לעניין.

ראובן ריבלין: בסופו של דבר הפתח קורא לאנשים לבוא ולהתחכם ולעשות שימוש לרעה בהצעות חוק שאנחנו מעבירים כאן בתמימות רבה.

ראובן ריבלין: אני מברך את כל החברים שדואגים ועוסקים בצורכי ציבור באמונה, אבל לפעמים אנחנו עוסקים בצורכי ציבור באמונה ואחרים משתמשים באמונה שלנו לצורך דברים שאינם צריכים לבוא בספר החוקים.

ראובן ריבלין: אני בהחלט חושב שב-310 מיליארד אפשר למצוא את ה-4 מיליון או אפילו את ה-10 מיליון שקלים כדי לתמוך באותן עמותות ולא לחייב לעשות איזשהו דבר שהוא יכול להיות קקפוניה חוקית וגם מינהלית.

ראובן ריבלין: אנחנו כבר קבענו את העיקרון, שבזק נותן להם את זה ואני בטוח שבזק לא יחזור בו.

דוד אזולאי: בזק לא חוזר בו.

ראובן ריבלין: אם כן, לשם מה צריך את החוק?

ניסן סלומינסקי: לא אחזור על דברי חבריי אלא אתייחס בקצרה.

ניסן סלומינסקי: מצד אחד ודאי שאנחנו רוצים ששתי העמותות האלו תקבלנה את השירות שניתנו להן קודם לכן.

ראובן ריבלין: להמשיך במסורת.

ניסן סלומינסקי: אני מניח שבזק הופרטה עם כל מה שיש בפנים כולל שני הדברים האלה.

ניסן סלומינסקי: הבעיה היא שאנחנו הולכים בחוק להעמיס משהו - שאנחנו חושבים שהוא חשוב ושהמדינה אולי צריכה לתת – על חברה פרטית וזה לא דבר פשוט.

ניסן סלומינסקי: אם נתחיל בזה, אני לא יודע מה יבוא מחר.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שאנחנו גם יוצרים כאן אפליה.

ניסן סלומינסקי: יבוא עכשיו בזק וישאל למה זה לא אמור לגבי גופים אחרים כמו פלאפון או סלקום או מישהו אחר ולמה דווקא בזק.

ניסן סלומינסקי: לכן זה מאוד מסוכן.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שטוב היה אם אפשר לפתור את הנושא הזה על ידי כך שבזק תוציא התחייבות שהיא ממשיכה לממן אותם כפי שהיה עד היום.

ניסן סלומינסקי: עוד מעט נשמע את בזק, אבל אני מבין שהיא מוכנה לזה, אם היא יכולה להוציא מכתב התחייבות שהיא אכן ממשיכה את המסורת הזאת וזה לא יעלה כסף.

ניסן סלומינסקי: יש כאן התחייבות של גוף שעושה את זה.

ניסן סלומינסקי: אם זה ממשיך – מצוין, והיה ובזק מפרה את ההבטחה שלה – אז אפשר להתחיל להריץ את החוק.

יעקב ליצמן: קודם כל אני רוצה להבהיר שאני לא מצטרף לקואליציה.

יעקב ליצמן: אני אומר לכם חד משמעית: לא, לא, לא, לא למשא ומתן ולא ליושב-ראש ועדת הכספים.

יעקב ליצמן: לעצם העניין.

יעקב ליצמן: אני חייב בגילוי נאות.

יעקב ליצמן: בעל הבית של קול הדף הוא אחי ולכן אני לא מתכוון להצביע אלא מישהו אחר מיהדות התורה יצביע.

יעקב ליצמן: לפני הרבה שנים הייתי מעורב ולכן אני רוצה לומר כמה דברים.

יעקב ליצמן: ער"ן מהווה הצלה נפשית לאנשים ולפעמים גם פיקוח נפש, וקול הדף היום הוא שירות המיועד בעיקר לאנשים שלא יכולים ללכת לבית כנסת, אנשים חולים, מבוגרים, נכים.

יעקב ליצמן: אני התפלאתי לשמוע ששיא השירות שניתן בקווים האלה הוא בשעה 2:30-3:00 לפנות בוקר כאשר אנשים לא יכולים לישון ומטלפנים.

יעקב ליצמן: אני מדבר על קול הדף.

יעקב ליצמן: בקול הדף אתה יכול לקבל שיעור בתורה כל יום ואתה רק שומע.

יעקב ליצמן: יש תקליט שכל שעה חוזר על עצמו.

יעקב ליצמן: אחד המקומות שנדמה לי שהביאו קו כזה זה בבית חולים שערי צדק, שם שוכבים אנשים חולים ומעונינים בזה.

יעקב ליצמן: השירות הזה ניתן בעיקר למבוגרים ולחולים.

יעקב ליצמן: גם אני או מישהו אחר יכול להתקשר במשך היום ולשמוע שיעור, אבל בעיקר אלה הם האנשים.

יעקב ליצמן: לכן אני רואה את השירות הזה יותר חברתי וסוציאלי, על אף שאני לא מזלזל בזה ולא רוצה לומר שגם לימוד תורה מגיע.

יעקב ליצמן: הפרויקט הזה קיים כבר שנים ומי שהתחיל בו היה אברהם שפירא זיכרונו לברכה.

חיים אורון: כמה פונים בחודש?

יעקב ליצמן: 5,000 אנשים.

חיים אורון: כמה פונים לער"ן?

אורי ישראלי: 300 אלף פניות בשנה.

יעקב ליצמן: לזכותה של בזק ייאמר שהיא מסכימה לדבר.

יעקב ליצמן: יכול להיות שבדרך עקיפה זה גם עוזר לבזק.

ראובן ריבלין: פעילות למען הקהילה.

ניסן סלומינסקי: היא רוצה לקיים מצווה.

יעקב ליצמן: אם בזק הייתה מתנגדת לחוק, הייתי מבין שאנחנו צריכים לראות מה עושים ואיך מחוקקים, אבל בזק מסכימה ואין שום בעיה אלא שהיא לא רוצה שאנחנו נרחיב את החוק לדברים אחרים, ובצדק מבחינתה.

יעקב ליצמן: אגב, אני מוכן שנלך לקראתה בדבר הזה.

חיים אורון: השאלה איך עושים את זה.

יעקב ליצמן: אתה האחרון שיכול לומר בוועדה שאנחנו בכנסת לא מחוקקים חוקים בדיעבד.

יעקב ליצמן: אתה אומר לנו כל הזמן שזה לא יפה.

יעקב ליצמן: אתה מסתכל על המשפטנים ואומר שהם לא יסכימו.

יעקב ליצמן: אז מה אם לא יסכימו?

יעקב ליצמן: הם לא יסכימו.

יעקב ליצמן: יש חוק.

יעקב ליצמן: אתה רוצה לומר לי שבכל חוק ההסדרים הכל היה בסדר למרות ההסתייגויות שלנו?

יעקב ליצמן: לא היה.

יעקב ליצמן: הגשנו הסתייגויות והתפללנו שיתקבלו.

יעקב ליצמן: אם זה היה בניגוד לדעתה של בזק, הייתי צריך ללחום גם נגד בזק, אבל בזק מסכימה ואנחנו רוצים לעגן את המסורת הנהוגה במשך כל השנים ולשמר אותה, אני לא רואה שום אסון אם נחוקק את החוק אך ורק בקשר לער"ן ולקול הדף.

יעקב ליצמן: אני לא רואה שום בעיה בחקיקה הזאת.

יעקב ליצמן: אני גם לא חושב שזה בלתי חוקתי אבל גם אם כן, זה לא נורא.

יעקב ליצמן: חוק הוא חוק וחוק צריך לקיים.

יעקב ליצמן: שאלו אותי לגבי הוספת חברות אחרות – סלולריים או חברות הכבלים.

יעקב ליצמן: בשמחה הייתי מסכים לזה, אבל אני יודע שאם נוסיף חברות אחרות, אנחנו הולכים לחסל את כל החוק.

יעקב ליצמן: ברור לי שתקום צעקה של פלאפון, של סלקום, של אורנג' ושל הוט ולכן כרגע אני מוכן להסתפק במה שעומד לפנינו.

אורית נוקד: למען הגילוי הנאות אומר שבעלי הוא מתנדב בער"ן.

אורית נוקד: אני חושבת שאנשים שם עושים עבודת קודש.

אורית נוקד: ביום הראשון שנכנסתי לכנסת, חבר הכנסת ליצמן היה בראשות הוועדה, ואז הארכנו והארכנו.

אורית נוקד: אני חושבת שצריך להפסיק את המצעד הזה שכל פעם באים ומבקשים ומתחננים.

אורית נוקד: יש כאן שתי מטרות ראויות ולכן עמדתי היא שצריך לעגן את ההנחות האלה בחקיקה.

סטס מיסז'ניקוב: את צודקת.

סטס מיסז'ניקוב: צריך לעגן את זה בחקיקה אבל השאלה באיזו חקיקה.

סטס מיסז'ניקוב: מה שאנחנו עושים, לפי איך שקראתי את החוק, אנחנו עושים משהו גורף וכאן אני מסכים עם חבר הכנסת אורון.

סטס מיסז'ניקוב: לדעתי אנחנו חוטאים כאן בשני מובנים.

סטס מיסז'ניקוב: ראשית, אנחנו מטילים על חברה פרטית את כל האחריות על תשלום גם לשני הגופים האלה ואנחנו נותנים לשר התקשורת לקבוע בתקנות איזה סוג של הרחבה תהיה לכל אותם גופים שיצטרפו בעקבות שני הגופים האלה, שזה אומר גם מוסדות דת, גם גופים שיש להם אוריינטציה חינוכית, גם רווחה, גם תרבות, גם בריאות ועוד ועוד.

סטס מיסז'ניקוב: כל עמותה כמעט, חוץ מביטחון, נופלת תחת חמשת הקטיגוריות האלה.

יעקב ליצמן: אנחנו יכולים להוסיף דבר אחד – שזה בהסכמת בזק.

סטס מיסז'ניקוב: מה זה בהסכמת בזק?

סטס מיסז'ניקוב: ברגע ששר התקשורת בתקנות יכול להרחיב את הרשימה הזאת, הוא לא יתייחס להסכמה של בזק, כן או לא.

חיים אורון: תקרא את הקריטריונים.

סטס מיסז'ניקוב: קראתי.

חיים אורון: למשל, "השירות הניתן לציבור באמצעות שיחת טלפון בלבד".

חיים אורון: זאת אומרת, אם השירות הוא לא שיחת טלפון, הוא לא יכול לקבל את זה.

סטס מיסז'ניקוב: אתה מגביל את זה לטכנולוגיה.

חיים אורון: השאלה אם אתם רוצים לומר עוד דבר שיהיה כתוב כאן, ש-90 אחוזים מההוצאות שלו הולכות על שיחות.

חיים אורון: אני הרי מחפש מוצא ולא מחפש איך לתקוע את זה ואיך להכשיל את זה.

חיים אורון: אני גם נגד הרחבה.

סטס מיסז'ניקוב: אם כן, דיברתי לגבי הקריטריונים ששר התקשורת רשאי לקבוע ולהרחיב את החבילה הזאת.

סטס מיסז'ניקוב: אנשים משתמשים בשירות הזה וזה נכון והם עושים זאת מקו נייח, מבזק, כי בזק עדיין מוגדרת כחברה הכי גדולה במשק מבחינת הטלפונים הנייחים.

סטס מיסז'ניקוב: לפני שמונה חודשים אישרנו בוועדת הכספים הגנת ינוקא לגבי הוט.

סטס מיסז'ניקוב: המשכנו את ההסדר עם הוט ושם עשינו משהו כנגד בזק וכולנו הצבענו בבת אחת, אבל מאז יש הפרטה, מאז יש אנשים שמשתמשים גם בטלפון של הוט, מאז יש אנשים שמשתמשים בטלפוניה סלולרית.

סטס מיסז'ניקוב: אם אנחנו עושים חוק כזה, צריך להכליל גם את כל הספקים האחרים.

סטס מיסז'ניקוב: אני חושב שאם אנחנו רוצים לספק תשובה לשני הארגונים האלה שנהנו היסטורית – ואני לא יודע אם זה צודק או לא – מהשירות הזה, אנחנו צריכים לבקש ממשרד התקשורת, כפי שזה היה עד עכשיו – לא בחוק ולא מעוגן בחוק – שימצא דרך.

יעקב ליצמן: הוא לא מעונין.

יעקב ליצמן: משרד התקשורת נגד.

סטס מיסז'ניקוב: תכף נשמע אותם, אבל לעגן משהו בחוק גורף, לדעתי לא נוכל ולעגן את שני הגופים האלה בחוק, זה לא יעבור בג"ץ.

ניסן סלומינסקי: מה עם התחייבות של בזק?

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יודע.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא משפטן.

יחזקאל ליפשיץ: כל התהליך הזה התחיל בגלל שדעתה של היועצת המשפטית של המשרד הייתה שההסדר כפי שמופיע כיום בתקנות הוא לא שוויוני והוא מפלה לרעה את כל מי שאינו ער"ן וקול הדף.

יעקב ליצמן: כחברה פרטית אסור לה לפעול כך?

יחזקאל ליפשיץ: לא.

יעקב ליצמן: למה לא?

יחזקאל ליפשיץ: התעריפים של בזק מפוקחים על ידי המשרד.

יעקב ליצמן: אבל אם היא רוצה?

חיים אורון: זה הפתרון.

חיים אורון: לבזק אסור לתרום כי המחירים מפוקחים.

חיים אורון: בוא נשנה את התקנה ונאמר שמותר לה לתרום עד 4 מיליון שקלים בשנה למטרה הזאת לשתי החברות הללו ל-3 השנים הקרובות ונוריד את החוק.

יעקב ליצמן: יש הסכמה.

אורית נוקד: למה רק שלוש שנים?

ניסן סלומינסקי: אחר כך נאריך את זה.

יחזקאל ליפשיץ: יש היבטים משפטיים אבל בעיקרון תעריפיה של בזק הם מפוקחים.

יחזקאל ליפשיץ: יש אפשרות לזכות בתעריפים המפוקחים במסגרת של מה שנקרא סל תשלומים חלופי אבל לא ניתן לאשר סל תשלומים חלופי שייתן הנחות רק לשתי עמותות.

חיים אורון: תרומה.

חיים אורון: מותר לתרום.

יחזקאל ליפשיץ: בזק לא תסכים לתרום.

ניסן סלומינסקי: היא כבר הסכימה.

חיים אורון: בזק מוכנה לתרום 4 מיליון שקלים.

שגית אפיק: יש כאן הצעת חוק.

חיים אורון: ירדנו מההצעה.

חיים אורון: אין הצעת חוק.

חיים אורון: אני הבנתי שלבזק אסור לתרום כי המחירים מפוקחים והייתי שותף לחוק הזה כי חשבנו על תרגילים מסוגים אחרים.

חיים אורון: המחירים מפוקחים ולכן היא לא חברה פרטית במובן הרגיל של המושג והיא גם מחזיקה בינתיים ב-95 אחוזים ממונופול טבעי.

ון פליישר בן-יהודה: 85 אחוזים.

חיים אורון: בסדר, היא מחזיקה ב-85 אחוזים ממונופול טבעי שנוצר לא יש מאין אלא יצרו אותו כאן.

חיים אורון: אם ניתן אפשרות חוקית לתרום 4 מיליון שקלים בחברה שהמחזור שלה הוא 4 מיליארד שקלים, למטרה הזאת למשך ארבע שנים, לא נעשה חוק לא טוב, אני אמשוך את הצעת החוק שלי, חבר הכנסת אזולאי ימשוך את הצעתו שלו ובאה מנוחה ליגע.

חיים אורון: בעוד שלוש שנים אולי נעשה חוק כזה על כל החברות או שלא נעשה שום דבר.

חיים אורון: מזה שנתיים אני מחפש תשובה לחברים הטובים האלה.

חיים אורון: אם התשובה היא 4 מיליון שקלים למשך ארבע שנים – גמרנו עניין.

ון פליישר בן-יהודה: אני אתייחס גם לדברים שנאמרו כאן, גם להצעת החוק הנוכחית וגם למה שהציע כאן חבר הכנסת אורון.

ון פליישר בן-יהודה: קודם כל, להבהיר אמירה שאמר כאן חבר הכנסת דוד אזולאי.

ון פליישר בן-יהודה: השירות ממשיך לעבוד והוא לא נותק אלא שהמחירים היום, התעריפים של ההתקשרות לשירות, הם תעריפים רגילים והם לא תעריפים מוזלים.

יעקב ליצמן: את יודעת מה יהיה בעוד חודש כאשר הם יקבלו חשבון?

ון פליישר בן-יהודה: אני רק מציינת עובדה ולא דבר אחר.

דוד אזולאי: מבחינתנו השירות לא קיים.

ון פליישר בן-יהודה: כמו שנאמר כאן היו גם שיחות בין בזק לבין חבר הכנסת ליצמן לבין חבר הכנסת אורון.

ון פליישר בן-יהודה: לבזק באמת אין שום בעיה עם שתי העמותות הנוכחיות שפועלות ובמידה שהיו מוצאים איזשהו הסדר חקיקתי שממשיך את ההסדר הקיים, בזק הייתה בשמחה ממשיכה אותו.

ון פליישר בן-יהודה: הבעיה היא שהצעת החוק כמו שהיא מופיעה כאן כרגע הופכת את זה למשהו שהוא בור ללא תחתית.

ון פליישר בן-יהודה: אנחנו היום יודעים פחות או יותר מה החשיפה של בזק, מה ההנחה שאנחנו צריכים לתת ופחות או יותר, בגלל דפוסי השירות שיש בשנים האחרונות, אנחנו יודעים באיזה סכומים מדובר.

ון פליישר בן-יהודה: ברגע שתהיה כאן הצעת חוק שלמעשה פותחת את זה לכל כך הרבה גופים בכל כך הרבה תחומים – ואפילו אם היה זה רק תחום אחד, אם לדוגמה היה נשאר רק תחום הדת – מי אומר לי שמחר בבוקר לא יקומו עוד חמישה גופים כמו קול הדף?

ון פליישר בן-יהודה: היום יש גוף אחד כזה, אבל מחר בבוקר יכולים לקום עוד חמישה גופים מקבילים לו.

ון פליישר בן-יהודה: לכן, כאשר זה היה משהו שידענו להעריך אותו, גם היה אפשר לחשוב על איזשהו הגיון שזה חל רק על בזק ועוד איכשהו לקבל את זה, אבל ברגע שזה יכול להפוך כאן למשהו מאוד נרחב, זה עוד יותר מקצין את העובדה שמטילים את זה רק על חברת בזק בשעה שבשוק התקשורת פועלות הרבה חברות.

ון פליישר בן-יהודה: אם כל כך חשוב שיהיו שיחות מוזלות לגופים כאלה, צריך להטיל את זה על כל הגופים שפועלים בשוק התקשורת ובטח לא רק על בזק לבדה.

ון פליישר בן-יהודה: לגבי מה שנאמר כאן על ידי חבר הכנסת אורון.

ון פליישר בן-יהודה: הבעיה הכי גדולה של בזק היא שהממשלה מנסה להחזיק את המקל בשתי קצותיו.

ון פליישר בן-יהודה: מצד אחד היא רוצה שבזק תהיה פילנטרופית ותעזור לגופים, אבל מצד שני אומרים לנו שלנו אסור להוריד תעריפים, יש לכם תעריפים מפוקחים, למרות שיש כבר היום תחרות.

ון פליישר בן-יהודה: היכן שיש תחרות אומרים שאסור לנו להוריד תעריפים כי זאת תחרות, אבל איפה שנורא רוצים שבזק תוריד תעריפים, מוציאים איזו חקיקה כזאת שפתאום רק בזק צריכה להוריד את התעריפים שלה.

ון פליישר בן-יהודה: זה מקצין כאן את העניין הזה.

ון פליישר בן-יהודה: אני חושבת שהיה אפשר למצוא כנראה עוד הרבה פתרונות יותר מידתיים לדבר הזה.

ון פליישר בן-יהודה: אחת הבעיות בפרוצדורה היא שאנחנו קיבלנו את הצעת החוק הזאת רק אתמול בשעות הבוקר, אז פעם ראשונה ראינו בכלל את הנוסח הזה.

ניסן סלומינסקי: יש לכם רעיון?

ון פליישר בן-יהודה: לדוגמה, שייתנו לבזק את האפשרות להוריד תעריפים לגופים שעומדים בכל הקריטריונים האלה.

חיים אורון: תסכימו לתרום 4 מיליון שקלים בשנה למטרה הזאת.

ון פליישר בן-יהודה: אני מצהירה כאן שבזק תהיה מוכנה, במידה ויימצא הפתרון התחליפי לדבר הזה, לעגן את זה, שיהיה מותר לנו לתת את ההנחות האלה כתרומה לגופים האלה.

ון פליישר בן-יהודה: בזק תהיה מוכנה לזה במיוחד לשני הגופים האלה.

ון פליישר בן-יהודה: לגבי מה שאמר חבר הכנסת אורון לגבי המימון של הממשלה.

ון פליישר בן-יהודה: יש את קווי 800-1 ומי שמשלם זה לא המתקשר אלא בעל הקו משלם.

ון פליישר בן-יהודה: מי שבעצם משלם עבור השיחות זה ער"ן או קול הדף במקום הצרכנים והממשלה תממן את ער"ן או את קול הדף.

יעקב ליצמן: או בזק.

ון פליישר בן-יהודה: אפשר למצוא פתרון או מהצד שאם הממשלה מחליטה שהיא רוצה לממן את הגופים האלה, הופכים את זה לשיחות 800-1 שמי שמשלם בעצם זה מקבל השיחה, או שבאמת ימצאו דרך לעגן את זה שבזק כתרומה תיתן את השירות הזה.

ון פליישר בן-יהודה: בזק בכל מקרה לא יכולה להסכים לדבר כזה נרחב שזה בור ללא תחתית ואנחנו לא יכולים להעריך את העלויות שלו, בפרט שזה יחול רק על בזק ולא על חברות התקשורת האחרות.

דנה נויפלד: אני מבקשת להעיר כמה הערות.

דנה נויפלד: ראשית, הנוסח כפי שהוא מוצע כיום חל על כל החברות שמציעות שירות נייח ולא רק על בזק.

דנה נויפלד: משום מה נוצר כאן רושם כאילו החוק הזה חל רק על בזק, אבל זה לא כך.

סטס מיסז'ניקוב: הרושם הזה נוצר כי רק המחירים של בזק מפוקחים.

דנה נויפלד: נכון, אבל יש כאן מנגנון שמוצע לפיו ברגע שנקבע תעריף במסגרת התעריפים המפוקחים, הם יחולו מכוח החוק הזה גם על מי שמספק שירותי טלפון נייח.

סטס מיסז'ניקוב: צריך קודם לקבוע מחיר מפוקח ואחר כך להכליל אותו.

ון פליישר בן-יהודה: הוט נותנת באפס אגורות לדקה את השיחות שלה.

ון פליישר בן-יהודה: היא נותנת 2,000 דקות כשהיא לוקחת תשלום חודשי קבוע.

ון פליישר בן-יהודה: זה לא חל עליה.

ון פליישר בן-יהודה: כי אם אצלה עולה שיחה אפס אגורות, ברגע שאת אומרת לה להשוות למחיר אלי, היא תתחיל לגבות 5 אגורות על שיחה שהייתה צריכה לעלות אפס אגורות.

דנה נויפלד: אם היית נותנת לי להשלים את המשפט הייתי מסבירה שיהיה קושי פרקטי.

דנה נויפלד: קביעת התעריפים מאפשרת לבזק, בגלל המנגנון של הפיקוח.

דנה נויפלד: כיוון שהתעריפים של החברות האחרון אינם מפוקחים, יהיה קושי פרקטי לעשות את ההפחתה כפי שמוצעת.

דנה נויפלד: יחד עם זאת המנגנון הזה קיים בחוק, כך שאני לא מבינה איך זה יסתדר מבחינה פרקטית.

יעקב ליצמן: אפשר לחזור לחוק ולומר שהחוק חל רק על אלו שמפוקחים.

דנה נויפלד: יש כאן שתי עמותות.

דנה נויפלד: ההסדר הזה נגרר משנה לשנה משנת 1985, אבל בתקופה האחרונה לא נעשתה בדיקה.

דנה נויפלד: נעשתה בדיקה בשנת 1998 והתברר במשרד התקשורת שיש עוד גורמים שהם דומים באופי שלהם ובמהותם לקול הדף ולער"ן.

דנה נויפלד: ככל שיש הצדקה לתת הטבה כזאת לשתי העמותות האלה, אני לא מבינה למה רק לשתי העמותות האלה.

חיים אורון: איזה גורמים למשל?

דנה נויפלד: אולי משרד התקשורת יציג.

דנה נויפלד: ב-1998 ישבה ועדה שבדקה את העניין והיו עוד עמותות שהגישו גם הן בקשות.

חיים אורון: תני דוגמה.

דנה נויפלד: לא ישבתי בוועדה.

חיים אורון: אני מחפש כבר חצי שנה דוגמה.

דנה נויפלד: יש עוד עמותות שמפעילות קו לסיוע נפשי מכל מיני סוגים והן מיועדות לקהלים שונים.

ראובן ריבלין: כל מתמודד בפריימריס יבקש סיוע נפשי לעצמו.

דנה נויפלד: נפגעי אונס, נשים מוכות וכולי.

איה בן-פורת: בדוח הוועדה מוזכר מרכז הסיוע לנפגעות אונס.

איה בן-פורת: לנו יש בעיה עם החלת תעריף לא שוויוני, להוציא תעריפים מסוימים מהפיקוח על התעריפים של בזק.

איה בן-פורת: אם בזק מעונינת לתרום כסף לגופים מסוימים, אנחנו נבדוק את זה ונראה שזה לא פגיעה בתקנות התשלומים של בזק, אין למשרד התקשורת שום התנגדות לזה.

חיים אורון: בסדר, נלך למסלול הזה.

חיים אורון: אני מבין שאסרו על בזק לתרום תרומות.

חיים אורון: אני רוצה שנבין אחד את השני.

חיים אורון: אנחנו מחפשים מוצא ולא מחפשים פתרון.

חיים אורון: יש מצבים כאלה בחיים.

חיים אורון: זה לא יהיה אחיד.

חיים אורון: עם כל הכבוד לנשים מוכות, ואני מאוד מעריך את העבודה שלהם, אצלם זה קטע, ההוצאה הגדולה היא על המעון, ההוצאה הגדולה היא על הטיפול, יש להם גם קו טלפון אבל זה לא יציל אותם ובשנה אולי זה יצא להם 20 אלף שקלים.

חיים אורון: אני טיפלתי בתרומות למעונות לנשים מוכות והדבר העיקרי הוא להחזיק את המעון.

חיים אורון: אני מבין שזה לא יכול להישאר לעד וכי יש כאן תקופת מעבר.

חיים אורון: הדבר היחידי שאנחנו מבקשים הוא לתת לבזק לתרום ואז אין פה בעיה שוויונית כי בזק יכולה לתרום להבימה ולא לתרום לקאמרי, כמו בנק דיסקונט, אבל במקרה הזה בזק הודיעה כאן כבעלים פרטיים, באמצעות שרון, שהיא מוכנה להקציב 4 מיליון שקלים תרומה לשתי העמותות האלה.

חיים אורון: שחררו אותם מהאיסור לתרום.

חיים אורון: זה הכל.

ון פליישר בן-יהודה: אין איסור לתרום.

חיים אורון: הם אומרים שיש איסור לתרום.

ון פליישר בן-יהודה: לא, אין איסור לתרום באופן כללי אבל יש איסור לתרום כאשר זה קשור לתעריפים.

דוד אזולאי: זה נקרא להוזיל תעריפים ואת זה אתם לא מאפשרים להם.

דנה נויפלד: היא יכולה להעביר שיק אבל היא לא יכולה לקבוע תעריפים.

דוד אזולאי: לא זאת הכוונה.

סטס מיסז'ניקוב: האם בזק יכולה להעביר שיק לער"ן ולקול הדף שיחזיר לאותם לקוחות שהתקשרו בתעריפים רגילים?

ראובן ריבלין: לא.

ון פליישר בן-יהודה: הפתרון צריך להיות אחר.

סטס מיסז'ניקוב: או שיהיה קו 800-1 ואז מעבירים את השיק למדינה.

יעקב ליצמן: לא למדינה.

סטס מיסז'ניקוב: אבל בזק מממנת את המדינה שמחזירה לאנשים.

סטס מיסז'ניקוב: המדינה שמה קו 800-1 ואנשים מתקשרים בתעריף מוזל, והבזק, דרך תרומה, מחזירה את זה למדינה.

יעקב ליצמן: ההצעה של חיים אורון מקובלת עלי, אבל אני לא רוצה להגיע למצב שאנשים זקנים או חולים לא יוכלו להתקשר.

ראובן ריבלין: הם יתקשרו באמצעות 800-1.

יעקב ליצמן: אני מסכים אבל גם זה ייקח קצת זמן.

יעקב ליצמן: חיו עם הקו הזה במשך 15 שנים ולא יקרה אסון אם יאריכו את זה לחודש ימים ובינתיים יביאו את כל הפתרונות ויגמרו את העניין.

יעקב ליצמן: אם אתם רוצים חוק, אנחנו נעשה חוק בניגוד לדעתכם.

יעקב ליצמן: אם אתם אומרים לי כרגע לא, אני אומר לכם שאני עומד על כך שיצביעו על הצעת החוק הזאת ולהעביר אותו כפי שהוא.

יעקב ליצמן: אין שום סיבה בעולם שהחוק הזה פועל משנת 1985 ושהוא לא יפעל עוד חודש עד שיימצא הפתרון.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, אני מציע שנבקש שיאפשרו המשך שירות לתקופה של 90 ימים.

דוד אזולאי: אי אפשר להפסיק את השירות הזה.

דוד אזולאי: שיאריכו את התקנות, אבל אי אפשר להאריך את השירות הזה באופן מיידי.

דוד אזולאי: כאשר הגשתי את הצעת החוק חשבתי שהדבר הזה יסתיים כמה שיותר מהר, אבל זה לא נגמר.

דוד אזולאי: היות ונשמעת הצעה, שאני מוכן לקבל אותה, של חבר הכנסת אורון, אני מציע שאולי ביחד עם היועצת המשפטית של הוועדה תוך שבועיים נביא לכאן הצעת סיכום ברוח הדברים שנאמרו על ידי חבר הכנסת אורון.

דוד אזולאי: בזה נוכל לפתור את הבעיה.

חיים אורון: אני מסכים אתך אבל אני מוסיף תיקון קטן.

חיים אורון: כדי להוציא החוצה את כל היועצים המשפטיים, בזק תתחייב כאן שבחודש הקרוב היא לא גובה.

ון פליישר בן-יהודה: בזק לא יכולה לעשות זאת, היא צריכה לקבל הוראת שעה ממשרד התקשורת.

ון פליישר בן-יהודה: אסור לנו.

חיים אורון: אתם לא יכולים לדחות תשלום בחודש?

ון פליישר בן-יהודה: אסור לנו לדחות אפילו ביום.

יעקב ליצמן: חיים, אני חולק עליך.

ראובן ריבלין: אני רוצה לדבר עם משרד המשפטים.

סטס מיסז'ניקוב: לא עם משרד המשפטים.

ראובן ריבלין: רק משרד המשפטים.

סטס מיסז'ניקוב: נמצא כאן משרד התקשורת שיכול להאריך את הוראת השעה בחודש שזה בסמכותו.

ראובן ריבלין: הוא יאמר לך שמשרד המשפטים אמר לא.

ראובן ריבלין: אם משרד התקשורת יכול להאריך את הוראת השעה, בבקשה, שיאריך.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני, אתה היועץ של משרד התקשורת.

סטס מיסז'ניקוב: בסמכות השר להאריך את הוראת השעה בחודש.

ראובן ריבלין: הסמכות היא של השר וטוב שיעשו כך.

ראובן ריבלין: אני גם אומר למשרד המשפטים שיש מחלוקת מה עדיף, אמת או יציב.

ראובן ריבלין: לפעמים האמת והיציבות עומדים בסתירה.

ראובן ריבלין: יש דבר שבדעת הבריות היה אמת אבל התברר שזה לא נכון, אבל כל כך הרבה זמן הוא יצר יציבות עד שמראית העין הזאת הפכה להיות איזושהי אמת בעיני הציבור.

ראובן ריבלין: תנו להם עוד שלושה חודשים, למרות שאני חושב שבחודש אנחנו יכולים לסיים את העניין הזה כהרף עין ולעשות את ההסדר כך שכל השירות הופך ל-800-1 ואתם BACK TO BACK מקבלים את השיקים עד 4 מיליון שקלים בשנה ובא לציון גואל.

ראובן ריבלין: בינתיים כמובן כל אותו רגע שבו אנחנו נמצאים בין הזמנים, אנחנו מבקשים שלא ייפגע השירות על ידי כך שפתאום אנשים יעמדו בפני הצורך לשלם כאשר הדבר הזה הוא בבחינת הצלת נפשות.

ראובן ריבלין: אתם תאריכו את זה בכמה שצריך.

ניסן סלומינסקי: תוך שבועיים תבואו לכאן עם הצעה.

ראובן ריבלין: אתם יכולים ב-1 בפברואר להאריך את זה בעוד חודש.

ראובן ריבלין: אין פה שום מניעה להאריך את זה כל פעם לחודש.

ראובן ריבלין: נכון שזה מקשה, אבל אנחנו עומדים לרשותכם.

ראובן ריבלין: אנחנו לא רוצים לחוקק חוק ספציפי לגבי מוסדות ספציפיים.

חיים אורון: אפשר לסיים את זה בתוך שבועיים.

ניסן סלומינסקי: שבועיים במקסימום.

ראובן ריבלין: החוק הזה הוא חוק לא טוב.

דוד אזולאי: שקודם כל משרד התקשורת ייתן לנו תשובה.

ראובן ריבלין: שר התקשורת לא היה עושה שום דבר מבלי שהיועצים המשפטיים מזהירים אותו.

סטס מיסז'ניקוב: מתי אתם יכולים לתת לנו תשובה?

סטס מיסז'ניקוב: אתם צריכים רבע שעה?

סטס מיסז'ניקוב: כן.

סטס מיסז'ניקוב: אם כן, אנחנו בינתיים נעבור לדון בנושא הבא והם יחזרו אלינו לאחר מכן.

חיים אורון: אדוני היושב-ראש, תסכם בדיוק מה אנחנו עושים.

סטס מיסז'ניקוב: הם צריכים לתת לנו תשובה חיובית ואין לי ספק שהם ייתנו לנו תשובה חיובית.

שגית אפיק: אנחנו מדברים על הארכת התקנות לחודש כך שזה יחול על ער"ן וקול הדף, כפי שזה מופיע היום.

סטס מיסז'ניקוב: במהלך שבועיים יבואו אלינו בזק, משרד המשפטים, היועץ המשפטי של הכנסת, המציעים וכולי ויציעו דרך להפוך את זה לתרומה לשני הגופים האלה.

חיים אורון: המנגנון שאנחנו מדברים עליו הוא תרומה לארבע שנים לשני הגופים הללו בשיעור כפי שהיה בשנה שעברה.

יעקב ליצמן: כפי שהיה עד היום.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש שמשרד התקשורת יחזור אלינו בעוד רבע שעה עם התשובה.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מחדשים את הישיבה.

ניסן סלומינסקי: חבר הכנסת אזולאי, מה הסיכום?

דוד אזולאי: על דעת חבר הכנסת חיים אורון, שהוא מגיש ההצעה ביחד אתי, לאחר שיחה עם שר התקשורת, הוא אכן יאריך את הוראת השעה לגבי המשך הפעלת הקו לער"ן ולדף היומי.

דוד אזולאי: זה לא יחול רטרואקטיבית אלא החל מהיום.

איה בן-פורת: מיום פרסום התקנות.

דוד אזולאי: לא מיום פרסום התקנות אלא מהיום.

יעקב ליצמן: אין סיבה שזה לא יהיה מהיום.

דוד אזולאי: תוך שבועיים נציגי משרד התקשורת ומשרד המשפטים יחד עם נציגי ועדת הכספים יביאו לכאן סיכום לגבי הצעתו של חבר הכנסת חיים אורון בקשר להסכמת בזק שהיא תיתן את השירות הזה ומבחינת ההוצאה הכספית יצולם המצב הקיים וההסדר הזה יחול למשך ארבע שנים החל מאותו יום.

איה בן-פורת: התקנות האלה צריכות להיות בהסכמת שר האוצר.

איה בן-פורת: מבחינת משרד התקשורת אנחנו מוכנים לא להאריך את התקנות, כי כבר אי אפשר להאריך אותן כי פג תוקפן, אבל אנחנו נתקן תקנות חדשות שיהיו בתוקף מיום פרסומן.

איה בן-פורת: אי אפשר לעשות תחולה מהיום כי הן לא פורסמו היום.

ניסן סלומינסקי: מתי הן יפורסמו?

איה בן-פורת: לנו יש אינטרס לעשות את זה כמה שיותר מהר, כי החודש יעבור לנו יותר מהר.

איה בן-פורת: יש לנו בעיה מאחר שיש לנו הנחיה ממשרד המשפטים שהתקנות האלה הוארכו פעם אחרונה כבר בפעם הקודמת.

איה בן-פורת: יש לנו בעיה קשה עם זה.

ניסן סלומינסקי: מתי אתם מוסרים לשר האוצר את התקנות החדשות?

איה בן-פורת: כמה שיותר מהר?

ניסן סלומינסקי: תני לנו זמן.

ניסן סלומינסקי: היום?

איה בן-פורת: היום-מחר.

איה בן-פורת: בנוגע לדיון בעוד שבועיים, אני רוצה להבהיר שאנחנו בודקים את העניין הזה.

איה בן-פורת: אנחנו לא יודעים אם הוא חוקי או לא.

איה בן-פורת: אנחנו נבדוק את כל העניין הזה של התרומה ונחזור לכאן בעוד שבועיים עם תשובה.

איה בן-פורת: לכן אנחנו גם רוצים להיות שותפים בהסדרים בין בזק לער"ן וקול הדף ולראות מה ההסדר שהם מביאים כאן לשולחן.

איה בן-פורת: אנחנו לא רוצים שיום לפני הדיון יבואו אלינו עם איזשהו הסדר ואנחנו נצטרך לומר אם הוא חוקי או לא חוקי.

איה בן-פורת: אנחנו לא מתחייבים לשום דבר.

ניסן סלומינסקי: נציג האוצר, אם אתם מקבלים היום את התקנות ממשרד התקשורת, מתי השר חותם עליהן?

אורי ישראלי: אני אפנה את הפנייה לשר ברגע שאני אקבל את התקנות.

ניסן סלומינסקי: השר יבין במה מדובר ואת הדחיפות של העניין?

אורי ישראלי: אני אסביר לשר את הדחיפות.

אורי ישראלי: אני לא יכול להבטיח מה השר יחליט, אבל לעניין קצב הדברים, אין בעיה.

יעקב ליצמן: חברת בזק הודיעה כאן שהיא בעיקרון מסכימה וזה לא נאמר בסיכום שניתן כאן עכשיו לגבי ההסדר.

יעקב ליצמן: אנחנו חברי ועדת הכספים ואנחנו אומרים שאם שר האוצר לא יחתום, אנחנו ממשיכים בקידום החוק הזה ונחיל אותו רטרואקטיבית מהיום בו המצב בוטל.

ראובן ריבלין: אני רוצה להוסיף דבר אחד להסדר שלכם.

ראובן ריבלין: נדמה לי שצילום המצב של השנה הקודמת אינו מתאים למצב החדש שנוצר.

ראובן ריבלין: כאשר אתם עושים תרומות, אתם מדברים על כסף וקודם היה פטור.

ראובן ריבלין: הפטור היה הנחה וזה אומר שהשערוך של השיחות היה אחר.

יעקב ליצמן: דיברתי על כמות השיחות והזמן.

ראובן ריבלין: לכן אני אומר לחבר הכנסת אזולאי שדיברנו על 4 מיליון וצריך לציין את הסכום הזה.

ראובן ריבלין: לא, זה לא טוב.

דוד אזולאי: אני לא מדבר על כסף.

ראובן ריבלין: לא צריך את "הכל לפי הסכום".

קריאה: לפי הסכום בפועל.

ראובן ריבלין: נכון, ובלבד שלא יעלה על 4 מיליון שקלים.

יעקב ליצמן: אני לא מציע לומר סכום.

ראובן ריבלין: אם כן, אני מודיע לכם שבעוד שלושה חודשים אנחנו נשב כאן עוד פעם.

ניסן סלומינסקי: נשמע את הסיכום מנציגת בזק.

ליאת זק: בזק אמרה שלגבי שני הגופים האלה בלבד ובסכומים כפי שהיו בעבר, לזה בזק התחייבה והיא עומדת בהתחייבות הזאת.

ליאת זק: יש לנו בקשה אחת והיא שבניגוד לתהליך הקודם, אנחנו במשך היום נהיה זמינים בכל שעה שתרצו ושגם נראה את התקנות שאתם מתקנים שקשורות אלינו.

ראובן ריבלין: החברות תיתנה שיק לבזק ובזק תיתן BACK TO BACK שיק תרומה כדי שיהיה את האיזון.

ראובן ריבלין: לכן צריך לציין את הסכום.

אורי ישראלי: אני רוצה להוסיף לדבריו של חבר הכנסת רובי ריבלין כי זאת נקודה חשובה שיכולה להביא לקריסת הארגון אם היא לא תהיה מעוגנת.

אורי ישראלי: המעבר ל-800-1 תחת אין הסדר, זה אומר שהחיובים יהיו תעריפי בזק רגילים.

ראובן ריבלין: ודאי.

אורי ישראלי: זה לא מה שהיום.

יעקב ליצמן: לכן אני לא רוצה סכום.

יעקב ליצמן: רק מספר שיחות ולא סכום.

יעקב ליצמן: היא צודקת.

ניסן סלומינסקי: אנחנו כרגע לא דנים בהסכם כי ההסכם עוד לא קיים.

ניסן סלומינסקי: סוכם שתוך שבועיים יובא בפנינו הסכם בין שלושת הגופים.

ניסן סלומינסקי: אנחנו כרגע מדברים על שתי נקודות כאשר נקודה אחת היא שהיום אתם מכינים תקנות לחתימת שר האוצר, נציג האוצר יקבל אותן וברגע שהוא יקבל אותן הוא יעביר אותן לשר עם הסבר כדי לחתום.

ניסן סלומינסקי: מהות התקנות תהיה שבינתיים מה שהיה, ימשיך לפחות מרגע החתימה וזה נותן לנו אוויר לנשימה.

שגית אפיק: לחודש אחד.

ניסן סלומינסקי: לחודש.

ניסן סלומינסקי: אני מקווה שבעוד חודש זה יסתיים, ואם לא, תהיה הארכה.

ניסן סלומינסקי: נקודה שנייה היא שתוך שבועיים תבוא לכאן הצעה מסוכמת על כולם.

ניסן סלומינסקי: לא כמו שעכשיו כל אחד אומר משהו אלא מדובר בהצעה מסוכמת שנוכל לאשר אותה בשמחה.

ניסן סלומינסקי: מקובל?

ניסן סלומינסקי: תודה רבה לכולם.