ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 483, 2008-02-05 12:00

גלעד ארדן: צהרים טובים לכולם, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: שנושא שעל סדר היום הוא הכנסת מפעילים וירטואליים לתחום הסלולאר.

גלעד ארדן: לקראת הדיון קיבלתי פניות מחלק מחברות הסלולר, ועל כן אני מבקש להבהיר שהישיבה הזאת לא כונסה בשום אופן בעקבות העלאת התעריפים של חברות הסלולאר, שנכנסת לתוקף בזמן הקרוב.

גלעד ארדן: אין שום קשר בין הדיון הזה לבין הנושא של העלאת המחירים.

גלעד ארדן: שר התקשורת פועל באופן פרו-צרכני מול חברות הסלולאר, הן ביישום רפורמת הניידות, שקודמיו גררו רגליים ביישומה, הן בהחלטה שלו, שמבוססות גם על המלצות חברת NERA לקצר את משך ההתחייבות ל-18 חודשים.

גלעד ארדן: כמי שקרא היטב את המלצות חברת NERA, וכמי שקרא את שתי החלטות הממשלה, מספטמבר 2006 ומאוגוסט 2007, אני יודע ש-NERA קבעה באופן די מפורש שיש טעם לתת רישיונות למפעילים וירטואליים, ולאחר שישה חודשים לבחון אם התחילו לפעול, ואם לא – האם הם לא פעלו בגלל כשל שוק או, חס וחלילה, תיאום ישיר או עקיף בין חברות הסלולאר.

גלעד ארדן: בכל מקרה, גם אם NERA קבעה שאין הוכחה ברורה שיש כשל שוק או שיש בעיה כלשהי ברמת התחרות - היא סייגה את זה קצת לגבי הסקטור הפרטי - אני לא רואה מדוע הכנסת ומשרד התקשורת לא יפעלו להגביר את התחרות.

גלעד ארדן: גם אם אין בעיית תחרות, ברור שאם במקום שלושה גופים שמוכרים זמן אוויר לציבור היו 30, אני מניח שלא היינו יוצאים ניזוקים מריבוי התחרות, ובטח לא ברמת השירות שניתנת לציבור.

גלעד ארדן: לכן, הישיבה היא במסגרת תפקידה של הכנסת, של פיקוח ובקרה על פעולות הממשלה כדי להבין לאן משרד התקשורת הולך בעניין הזה, מה כוונותיו, מה הוא עושה, לאן התקדמנו ואיפה אנחנו עומדים.

גלעד ארדן: אני רוצה לאפשר קודם כול לחברי הכנסת לדבר.

גלעד ארדן: בבקשה.

משה כחלון: אדוני היושב, העלית שאלה תמימה לכאורה: אם יש הרבה מפעילים, אז יש יותר תחרות.

משה כחלון: הנחנו הצעת חוק שתחייב את המפעילים למכור שיחות לספקים וירטואליים.

משה כחלון: אתמול הייתה לי שיחה עם אחד מנציגי החברות והוא אמר לי את מה שתיארת כרגע, כל השתלשלות העניינים.

משה כחלון: אמרתי שננסה לקדם את הצעת החוק, במקביל, אם השוק יודע לסדר את עצמו - האחרונים שצריכים להתערב אלה חברי הכנסת.

משה כחלון: אבל אם השוק לא מסדר את עצמו ויש כשל כלשהו, אני חושב שיש לנו מקום להתערב.

משה כחלון: לפני שנה וחצי התקיים דיון דומה על חברת החשמל, שגם היושב ראש וגם חבר הכנסת ברוורמן השתתפו בו.

משה כחלון: חברת החשמל, שהיא גוף מונופוליסטי מובהק, חשבה גם היא שההצעה למכירת חשמל לספקים וירטואליים נכונה.

משה כחלון: אני חושב שהנושא חשוב, הוא יגביר את התחרות, וטוב נהגת שזימנת את הדיון הזה, כדי שיהיו לנו תשובות לגבי המשך הדרך.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: בבקשה, חבר הכנסת ברוורמן.

אבישי ברוורמן: יושבים פה נציגים של חברות הסלולאר, ואני חושב שאם זה מגעגע כמו ברווז, הולך כמו ברווז כנראה שזה ברווז.

אבישי ברוורמן: אני מתכוון לזה במובן החיובי, שזה תחרותי.

אבישי ברוורמן: ברור שבתחרות יש אנשים שנכנסים ואחרים קצת יפסידו, אבל הצרכן ירוויח.

אבישי ברוורמן: לכן, החובה של המתנגדים היא להסביר לא למה הם יפסידו קצת, אלא למה זה לא טוב לצרכן.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: דוקטור אסף כהן, בבקשה.

אסף כהן: השאלה של ה-MVNO עלתה אצלנו עוד לפני שנתיים.

אסף כהן: ראינו שבעולם התחרות מתפתחת, בין היתר, על-ידי מפעילים וירטואליים, עם פעולות שנעשות בתנאים של שוק.

אסף כהן: יזמים באים לבעלי תשתיות, חברות סלולאריות קיימות, ומשיתוף אינטרסים ביניהם נוצרים מפעילים וירטואליים.

גלעד ארדן: לפני זה הם מקבלים רישיון מרשות התקשורת?

אסף כהן: לא תמיד.

אסף כהן: בחלק מהמדינות צריך רישיון, בחלק לא צריך.

גלעד ארדן: אצלנו צריך.

אסף כהן: אגיע לזה.

אסף כהן: השאלה הראשונה שעלתה אצלנו היא: איך יכול להיות שדווקא אצלנו אין, אם בעולם זה פורח?

גלעד ארדן: יש קיבולת של זמן אוויר לחברות הסלולאריות שהיא לא מנוצלת והן יכולות למכור אותה?

אסף כהן: שאלת הקיבולת תלויה.

אסף כהן: בהשקעות לא רבות נוספות אפשר להרחיב קיבולת.

אסף כהן: אם מחר בבוקר נוספים לחברה מסוימת עוד 100,000 מנויים, יהיה מקום בשבילם.

אסף כהן: השאלה היא, אם מחר בבוקר יש מפעיל וירטואלי שבא עם 100,000 מנויים, אם דווקא בשבילו פתאום אין מקום.

אסף כהן: השאלה הבסיסית הייתה למה פה אין.

אסף כהן: אמרנו שנלך למי שמבין בזה יותר מאתנו, ולקחנו את חברת NERA, שמאוד מתמצאת בתחום הטלקום בכלל ובתחום ה-MVNO בפרט.

אסף כהן: היא באה לבדוק את המצב פה; למה אין, האם זה כתוצאה מתנאי שוק, עד כמה התחרות בשוק מונעת ממפעילים וירטואליים להיכנס וכדומה.

אסף כהן: השאלה החשובה יותר ששאלנו: אם אין, האם כדאי שיהיה?

אסף כהן: אם כדאי שיהיה, מה אנחנו צריכים לעשות כדי שיהיה, כולל השאלה האם לכפות מפעילים וירטואליים?

גלעד ארדן: תסביר לי את השאלה "האם כדאי שיהיה?

גלעד ארדן: " מה הנזק שיכול להיות אם אתה נותן רישיון למפעיל וירטואלי?

אסף כהן: אני לא חושב שיכול להיות נזק.

אסף כהן: אבל אם מאוד כדאי שיהיה וזה לא בא לבד, אולי יש סיבה טובה לכפות.

גלעד ארדן: אנחנו בכלל עוד לא נמצאים בשלב הזה.

גלעד ארדן: אנחנו עוד בשלב שאנחנו מנסים להבין מכם איפה עומדות הבקשות למתן רישיון.

אסף כהן: מיד.

אסף כהן: בסופו של דבר, המסקנות של NERA היו שלא צריך לכפות מפעילים ויטואליים.

אסף כהן: כפיית מפעילים וירטואליים זה לא רק לתת רישיון, זה גם להכתיב תנאים, באיזו מחיר מוכרים את הגישה וכדומה.

אסף כהן: בשורה התחתונה הם הציעו לאפשר מפעילים וירטואליים, לתת אפשרות למישהו לבוא עם נייר לחברה סלולארית ולהגיד: אני רוצה להיות מפעיל וירטואלי.

אסף כהן: לתת זמן למשא ומתן, ואם יסתבר אחרי שישה חודשים שהמשא ומתן הזה לא מביא כלום - תבדקו.

אסף כהן: יכול להיות שהוא לא מביא כלום משום שהמפעיל הוירטואלי בא בתנאים לא סבירים והדפו אותו בנימוקים סבירים, ויכול להיות שהחברות החליטו לדחות אותו.

אסף כהן: הם אמרו: אם אז תגיעו למסקנה שאין מפעילים וירטואליים כי נעשתה פעולה לא תחרותית שמונעת, אז תשקלו להתערב ולכפות.

אסף כהן: זאת תמונת המצב, שתיארת אותה בסך הכול.

אסף כהן: התקבלה החלטת ממשלה, שדומה למה שתיארתי כרגע.

אסף כהן: מה שמוטל על משרד התקשורת זה לקדם את העניין.

אסף כהן: עבודת החברה היא המלצה לשר התקשורת, היא מונחת בפניו.

אסף כהן: השר מעוניין לבחון את ההמלצה באופן מפורט ולהיערך ליישום שלה.

אסף כהן: אני יכול לקרוא מתוך מצגת שהוגשה מטעם משרד התקשורת למשרד ראש הממשלה.

גלעד ארדן: החלטת הממשלה מאוגוסט ניתנה לאחר ההגשה של דוח NERA?

אסף כהן: היא ניתנה לפני ההגשה של דוח NERA, אבל כשגורמי הממשלה המעורבים, משרד התקשורת ומשרד האוצר, ידעו כבר את הנוסח.

אסף כהן: מה שהצגנו היה שמשרד התקשורת יבחן את המלצות NERA, יקבל החלטה בדבר החלטת רישיון MVNO וקביעת תנאי סף לקבלתו.

אסף כהן: אנחנו נעשה את זה.

גלעד ארדן: היית אומר במשפט הראשון שבאת היום למרוח אותנו ולא היית צריך לבזבז את זמננו.

גלעד ארדן: עברה חצי שנה; איפה עומדת הבחינה?

גלעד ארדן: מתי היא אמורה להסתיים?

גלעד ארדן: האם היא התחילה?

גלעד ארדן: לגבי ה-18 חודש לקח לכם פחות זמן לבחון את המלצות NERA.

אסף כהן: השקענו הרבה עבודה בנושא הזה, אם היינו רוצים למרוח את הנושא לא היינו משקיעים את כל העבודה הזו.

אסף כהן: בדיקתו של הנושא הזה לא נכפתה עלינו.

אסף כהן: השקענו הרבה מאמצים בשביל לקבל המלצות טובות.

אסף כהן: קיבלנו המלצות, עכשיו השר יבחן אותן.

אסף כהן: לפי מה שנמסר בפגישה שהייתה עם אנשי משרד ראש הממשלה, הדבר יעשה במהלך שנת 2008.

גלעד ארדן: מה קשור משרד הממשלה?

גלעד ארדן: אני לא זוכר שהוא עוסק בנושא הסלולארי.

גלעד ארדן: לא משרד האוצר קשור לזה?

אסף כהן: אני בסך הכול מצטט מתוך נייר שהוגש במצגת לראש הממשלה.

גלעד ארדן: איך ראש הממשלה קשור לעניין הזה?

אסף כהן: כמו שאתה בוודאי יודע, היו יומיים במשרד ראש הממשלה שבהם המנכ"לים של המשרדים הממשלתיים השונים הציגו את תוכניות העבודה, וזה מה שהוצג בתוכנית העבודה.

גלעד ארדן: כלומר, אין לך יעד זמנים לסיום הבחינה.

אסף כהן: אני לא יכול להגיד על יעד כזה.

גלעד ארדן: זה משפט בעייתי, כי אם משרד התקשורת לא מוכן להגיד מה הדד ליין שלו בעניין הזה, יהיה לו קשה למנוע מחברי הכנסת לקדם הצעות חוק כוחניות מול המשרד.

גלעד ארדן: יכול להיות שלא נצליח להעביר אותן, אבל אי-אפשר יהיה להגיד לנו שנעזוב את ההצעות שלנו כרגע, כי המשרד בוחן.

גלעד ארדן: אם לא מוכן להתחייב לשום סוף לתהליך הזה - אז בסדר גמור.

אסף כהן: שמענו, נעביר את המסר, ויכול להיות שנוכל לחזור עם תאריך יותר ברור.

גלעד ארדן: טוב.

גלעד ארדן: בבקשה, אדוני.

אורי ישראלי: היינו מעורבים בכל התהליך ואשמח לתת גם את נקודת המבט שלנו.

אורי ישראלי: היינו שותפים גם לבדיקה של NERA ואנחנו מכירים את הנושא היטב.

גלעד ארדן: הייתי שמח שבדבריך תתייחס גם לרמות המחירים במגזרה הפרטי.

גלעד ארדן: הייתה השוואה, שהוצגה בפני ועדת הכלכלה לפני מספר חודשים בדוח מריל לינץ', האם זה דוח שאנחנו יכולים להסתמך עליו לחלוטין?

גלעד ארדן: כלומר, ההשוואה של מחיר דקת שיחה ממודדת לכוח קניה פה מול מדינות אחרות, או שיש הבדלים שיכולים להשפיע על רמות המחירים כאן?

אורי ישראלי: מפעילים וירטואליים קיימים ברחבי העולם כבר למעלה מעשר שנים.

אורי ישראלי: במדינות מערביות רבות קיימים עשרות של מפעילים וירטואליים, ואין ספק שרמת התחרות בשוק שיש בו עשרה או עשרים גופים כאלה גבוהה בהרבה מרמת התחרות כשקיימים רק שלושה גופים מרכזיים שפועלים בתחום, גם אם יש רמת תחרות מסוימת.

אורי ישראלי: לכן, העמדה שלנו בעניין הזה, כמי שמעוניינים להגביר את התחרות בתחום הזה לטובת הצרכן, היא שיש לעשות את כל הפעולות כדי לאפשר למפעילים וירטואליים לפעול.

אורי ישראלי: אין שום סיבה לעכב את זה, אני לא מכיר שום סיבה שיכולה לפגוע בשוק הזה או בצרכן בעקבות כניסה של מפעילים וירטואליים.

גלעד ארדן: כלומר, אתם לא מכירים שום סיבה מקצועית שבגינה ניתן לעכב את מתן הרישיונות או לא לקבל את המלצות NERA.

אורי ישראלי: יש שני שלבים לתהליך.

אורי ישראלי: שלב ראשון, לאפשר למפעילים וירטואליים לפעול.

אורי ישראלי: דבר כזה לא נעשה עד היום על ידי משרד התקשורת, מה שלא מאפשר את התנעת התהליך.

אורי ישראלי: שלב שני, התערבות רגולטורית.

אורי ישראלי: בכל התערבות יש יתרונות וחסרונות, ועל אף החסרונות שיכולים להיות אנחנו תומכים בתהליך, כפי שהומלץ גם על ידי חברת NERA.

אורי ישראלי: החלטת הממשלה קבעה לוחות זמנים מאוד ברורים ליישומה, עד סוף שנת 2007.

אורי ישראלי: כלומר, ניתנה למשרד התקשורת תקופה של חמישה חודשים רק לקבוע רישיון.

גלעד ארדן: לבחון את הנושא ולהתחיל לתת רישיונות החל מ-31 בדצמבר 2007.

אורי ישראלי: לאפשר למפעילים הוירטואליים להתחיל לעבוד, לפנות בכלל למפעילים הסלולאריים ולנהל אתם משא ומתן כדי לקנות מהם דקות שיחה.

אורי ישראלי: כלומר, אני לא מדבר עדיין על שלב ההתערבות, שדורש בחינה הרבה יותר מעמיקה של התעריפים.

אורי ישראלי: בנוסף, החלטת הממשלה באה בעקבות בדיקה מעמיקה, שנעשתה במשך כשנה על-ידי שני המשרדים.

אורי ישראלי: כלומר, תהליך הבדיקה של הכנסת המפעילים הוירטואליים לא התחיל בהחלטת הממשלה, הוא התחיל הרבה קודם לכן.

אורי ישראלי: לכן, לנו לא ברור מה טעם יש לעכב את התהליך הזה, בטח במשך תקופה כל כך ארוכה כשההמלצות היו ידועות כבר לפני החלטת הממשלה.

אורי ישראלי: אני מניח שלא לוקח חצי שנה רק לבחון את ההחלטות, עוד לפני שמתחילים לכתוב את הרישיון.

אורי ישראלי: עד כמה שאני יודע המשרד עוד לא התחיל לפעול בנושא הזה.

משה כחלון: אפשר להבין מאדוני שמשרד האוצר יתמוך בהצעת החוק, לכשתגיע.

אורי ישראלי: לקראת הדיונים בממשלה בקיץ הכוונה שלנו הייתה לנסח תיקון חקיקה לחוק התקשורת.

אורי ישראלי: בדיונים שהיו עם משרד התקשורת ההבנה המשפטית שלהם – שקיבלנו אותה – הייתה שאין צורך לעשות תיקון חקיקה, ומשרד התקשורת יכול לפעול בנושא גם בלי תיקון חקיקה.

אורי ישראלי: לכן הגענו להסכמה שלא נחוקק חוק אלא שר התקשורת יפעל בנושא.

אורי ישראלי: לגבי רמת התחרות, אני לא זוכר את הנתונים בעל-פה כרגע, אבל דוח NERA והדיונים אתם התייחסו לזה.

אורי ישראלי: רמת התחרותיות בתחום הפרטי היא פחות גבוהה מאשר בתחום העסקי, זה בא לידי ביטוי גם במחירים.

אורי ישראלי: אם תרצה, אוכל לתת נתונים יותר מדויקים.

גלעד ארדן: שאלתי אם על דוח מריל לינץ' אפשר להסתמך לחלוטין או שיש הבדלים שיכולים ליצור פערים במחירים.

אורי ישראלי: דוח מריל לינץ' לא מתייחס לכל היבטים שקשורים לתמחור השיחות שחברות הסלולאר בישראל עושות.

אורי ישראלי: כדוגמה, אני יכול להביא את הסבסוד למכשירי הקצה שנעשה באמצעות זמן האוויר, מה שנותן זמן אוויר נמוך יחסית למקומות אחרים בעולם.

גלעד ארדן: דוקטור כהן, אתם מקבלים את דוח מריל לינץ' לבחינת רמת המחירים בישראל, שמציגות החברות?

אסף כהן: אנחנו לא צריכים לקבל או לא לקבל את מה שהם מציגים.

אסף כהן: במסגרת עבודתה של NERA בחנו את רמות המחירים בארץ לעומת רמות המחירים בחו"ל, הם נעזרו גם בנתונים של מריל לינץ' ועשו גם בדיקות נוספות.

אסף כהן: בשורה התחתונה, המסקנה שלהם היא שאי-אפשר לומר שהתעריפים בארץ גבוהים ביחס לחו"ל.

אסף כהן: אפשר לומר שיש בחלק התחתון של המחירים ביחס לחו"ל.

אסף כהן: אני חוזר למה שאתה אמרת בהתחלה; גם אם לא אומרים שאין תחרות, תמיד אפשר לעשות טוב יותר.

גלעד ארדן: רציתי להבין האם חברת NERA לקחה בחשבון שהעלות של פרישת רשת במדינה שהיא בת שטח קטנה נמוכה יותר מאשר בבריטניה או בצרפת או כאשר, פר אוכלוסייה, אנחנו ברמות שימוש בין הגבוהות בעולם בחדירה, אז כשאתה מוכר הרבה יותר מוצר אתה גם יכול לגבות קצת פחות.

גלעד ארדן: האם הדברים האלה נלקחו בחשבון?

אסף כהן: כן.

אסף כהן: לא רק רמות המחירים נבדקו, נבדקה גם רמת הרווחיות ונעשתה בדיקה עמוקה לגבי ההשוואה בין ישראל לבין מה שקורה בחו"ל.

אסף כהן: אבל זה שתעריפי התקשורת בארץ נמוכים ביחס לחו"ל, זה לא דבר ייחודי.

אסף כהן: הוא הרבה יותר מובהק בטלפוניה הנייחת.

אסף כהן: תעריפי "בזק" נמוכים לעומת תעריפים חו"ל בצורה הרבה יותר חדה מאשר תעריפי הסלולאר ביחס לתעריפי הסלולאר בחו"ל.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: בבקשה, אדוני.

אבי רימון: לנו, כמירס, אין התנגדות ל-MVNO.

אבי רימון: אנחנו חושבים שזה לא מהלך אפקטיבי שיוכל לעשות שינוי מהותי בענף הסלולאר בישראל, משום שהשוק הוא ברמת רוויה גבוהה ביותר ואנחנו לא רואים שמפעיל חמישי יצליח.

אבי רימון: יתרה מזאת, אנחנו מאמינים מאוד קטנים בכפיה של MVNO, משום שכדי שהוא יצליח הוא צריך שיתוף פעולה כנה עם הרשת שמארחת אותו.

אבי רימון: אם זה ייעשה בכפיה זה לא יצליח.

אבי רימון: להשקפתנו, כל נושא ה-MVNO הוא רוב מהומה על לא מאומה.

אבי רימון: הנושא האמיתי של הדיון צריך להיות התחרות בענף הסלולאר.

אבי רימון: בענף הזה יש פער בלתי נתפס בין רמת התחרות בשוק העסקי לרמת התחרות בשוק הפרטי.

אבי רימון: במירס ניסינו, והצלחנו, לשנות את כללי המשחק, לפחות בשוק החרדי והורדנו שם את המחירים ב-30%.

אבי רימון: יש לנו כוונה לעשות את זה בעוד מגזרים.

אבי רימון: אבל כדי לעשות את הדבר הזה אנחנו זקוקים להביא איזו בשורה לשוק, ואנחנו רוצים להביא את הבשורה לשוק באמצעות טכנולוגיית ה-YMAX.

אבי רימון: לצערנו, אתמול התבשרנו על גרירת רגליים של משרד התקשורת בתחום הזה.

אבי רימון: במקום שישחררו את ה-YMAX מחר, כשהטכנולוגיה הזאת זמינה ואנחנו יכולים להזמין ציוד ולהתקין רשת עוד השנה, נמסר לנו שכנראה רק בסוף השנה יקצו תדרים.

אבי רימון: הייתי מצפה מהוועדה לטפל בעניין הזה, שהוא הרבה יותר אפקטיבי מבחינת השינוי בשוק.

גלעד ארדן: אתה יכול להסביר קצת על ה-YMAX?

אבי רימון: YMAX היא טכנולוגיה מתקדמת, שאפשר להגיד שהיא קצת יותר טובה מהטכנולוגיה של החברות הסלולאריות היום.

אבי רימון: באמצעות הטכנולוגיה הזאת אנחנו, כמירס, יכולים להשוות את היכולות הטכנולוגיות שלנו ליכולות של החברות הסלולאריות הקיימות.

אבי רימון: זה משהו כמו הדור השלישי פלוס.

אבי רימון: אנחנו יכולים לבוא עם הצעה לשוק: מצד אחד, מחיר מאוד נמוך – כי אין לנו בעיה להציע מחיר נמוך לשוק הפרטי כי אין לנו מה להפסיד שם – ומצד שני, קידמה טכנולוגית שמדברת על שירות אינטרנט נייד ברחוב, הורדת וידיאו במהירות גבוהה, טלפוניה על אינטרנט במחירים מאוד נמוכים.

אבי רימון: זאת בשורה לשוק הישראלי.

אבי רימון: בכל העולם פועלים בשיטה הזאת, בכל המדינות המתקדמות מקצים תדרים לתחום הזה, נערכו כבר מכרזים.

אבי רימון: רק בישראל, מקום שבו פיתחו את ה-YMAX, יש פיגור מאוד גדול בתחום.

אבי רימון: אני חושב שמי שיכול לעשות שינוי אמיתי זה מי שנמצא בשוק, מי שיש לו בסיס בשוק, מכיר אותו, יש לו רשת קיימת.

אבי רימון: אנחנו יכולים לעשות את הפריצה הזאת.

אבי רימון: משום מה, אין שימת פוקוס על התהליך הזה.

גלעד ארדן: מה הסיבה שנאמר לכם שזה יהיה רק בסוף השנה?

אבי רימון: אני לא יודע.

אבי רימון: צריך לשאול את משרד התקשורת.

אסף כהן: לא שמעתי שמדובר על סוף השנה, אבל יכול להיות שאני לא שומע הכול.

אבי רימון: זה הופיע אתמול בעיתון, זה לא הוכחש.

אבי רימון: זה מופיע בתוכנית העבודה שהוצגה לראש הממשלה, הייתה ידיעה בעיתון, הייתה תגובה מטעמו של מנכ"ל משרד התקשורת, שלא הכחיש את הדברים.

משה כחלון: לגבי מפעיל וירטואלי, אמרת שצריך להיות שיתוף פעולה וזה לא יכול להיות בכפיה.

משה כחלון: אם אחרי החוק יבוא אליך אדם ויבקש לקנות ממך מיליון שיחות, לא תמכור לו?

אבי רימון: אמכור לו בכיף.

אבי רימון: הוא צריך להתחייב.

משה כחלון: אני מדבר על שיתוף הפעולה.

אבי רימון: לא צריך רישיון.

אבי רימון: אם יבוא אלי מישהו שאומר שהוא מתחייב לקנות בחיר טוב דקות, מראה יכולת כלכלית, מראה - - -

משה כחלון: תמכור לו?

משה כחלון: אז למה אתה אומר שזה לא ילך?

אבי רימון: עובדה שאף אחד לא בא.

גלעד ארדן: לא צריך רישיון?

אבי רימון: לא צריך רישיון.

אבי רימון: אני יכול למכור - - -

גלעד ארדן: אז למה הגישו בקשה לרישיון?

אבי רימון: אולי הם רוצים לכפות?

גלעד ארדן: דוקטור כהן, לא צריך רישיון היום?

משה כחלון: יש דבר שאפשר למכור בלי פיקוח ובקרה?

אבי רימון: יש סעיף שאומר שהוא יכול לרכוב על הרישיון שלי, כאשר אני אחראי על הפעולות של המפעיל הוירטואלי.

אבי רימון: הוא יכול בצורה שיווקית למכור עצמאית.

גלעד ארדן: זה לא עצמאי לגמרי כאשר הוא רוכב על הרישיון שלך.

גלעד ארדן: דוקטור כהן, צריך רישיון או לא צריך רישיון?

אסף כהן: העמדה של הלשכה המשפטית שלנו היא שצריך משהו.

אסף כהן: אם זה רישיון או התר, מה הרוחב שלו, מה העומק שלו – צריך להחליט.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: מר איתמר ברטוב מסלקום, בבקשה.

איתמר ברטוב: קודם כול, אנחנו לא מתנגדים ל-MVNO.

איתמר ברטוב: אני גם רואה שאתה לא מקבל תשובות לחלק מהשאלות, למרות שיש לך העדפה לא להפנות אותן אלינו.

גלעד ארדן: השאלות הן באוויר.

גלעד ארדן: מי שרוצה להתייחס אליהן מוזמן.

איתמר ברטוב: אם ניקח לדוגמה את בלגיה, שיש לה נתונים דומים לשלנו בהיבטים של צפיפות ושל הקושי לפרוש בה רשת סלולארית, שם המחירים גבוהים ב-30%, ובמידה דומה גם הרווחיות של החברות.

איתמר ברטוב: אני רוצה לחזור על מה שאמרתי, אנחנו לא מתנגדים ל-MVNO.

איתמר ברטוב: צריך לראות הצעה כלכלית ראויה ולהתייחס אליה.

איתמר ברטוב: השאלה היחידה העומדת היא שאלת עומק ההתערבות, אבל לגבי ההחלטה שתיקבע ולגבי סוגיית ה-MVNO – אין לנו התנגדות אליה כשלעצמה.

איתמר ברטוב: נפלאו קצת בעינינו דברי חברת מירס, שאם היא מעידה על כך שאין תחרות.

איתמר ברטוב: אם יש בעיה אין כמו מירס שיכולה להיכנס, לחבוט בנו ולקחת נתחי שוק.

איתמר ברטוב: כך שההערה הזאת, דווקא ממירס, היא מעט מוזרה.

איתמר ברטוב: אני רוצה להזכיר לחברי הכנסת שחברת סלקום לבד השקיעה עד היום למעלה מעשרה מיליארד שקל.

איתמר ברטוב: מדובר על ענף שהשקיע יחד – לרבות חברת מירס - למעלה מ-30 מיליארד שקלים בהקמת תשתיות.

איתמר ברטוב: השאלה עכשיו היא אם להכניס שחקנים שיוכלו לדלג על ההשקעות האלה.

איתמר ברטוב: זו בעצם השאלה.

איתמר ברטוב: אני לא חושב שאנחנו צריכים להרגיש איזו אי-נוחות מתוצאת ההשקעה שלנו ברווחת הצרכן.

איתמר ברטוב: אנחנו נותנים מחירים שהם בכל קנה מידה מהנמוכים בעולם; אנחנו נותנים את חזית הטכנולוגיה מהטובה בעולם, גם ברמת הפרישה וגם באיכות השירות שאנחנו נותנים.

איתמר ברטוב: השירות לצרכן במדינת ישראל, בכל קנה מידה, הוא בדרגה הגבוהה ביותר בעולם.

איתמר ברטוב: כך שאין לנו שום אי-נוחות מהעשייה שלנו בכל הנוגע לרווחת הצרכן.

איתמר ברטוב: מעבר להערות האלה ולאור האופן שבו גדרת את הדיון אני לא חושב שנוכל להוסיף.

איתמר ברטוב: אגב, ממצאי NERA הם הרבה יותר חד-משמעיים ממה שנאמר כאן.

איתמר ברטוב: אתן לחברת "פרטנר" להרחיב.

גלעד ארדן: אני חייב להתייחס למה שאמרת.

גלעד ארדן: אין חובה בכל פעם שאני פותח את ישיבת הכלכלה בנושא חברות הסלולאר לתת נאום הלל ושבח.

גלעד ארדן: עשיתי את זה בפעם הראשונה, כשכינסנו פה ועדת משנה לעידוד התחרות.

גלעד ארדן: אין חולק על הסטנדרטים שלכם, על כך שהכנסתם סטנדרטים חדשים למדינת ישראל ועל החיוניות.

גלעד ארדן: בין זה ובין הצורך של הכנסת לוודא שאזרחי המדינה מקבלים את מה שהם יכולים או זכאים לקבל, ולבדוק אם אפשר להטיב את מצבם באופן שלא פוגע באופן בלתי מוצדק בשחקנים עסקים בשוק, אין דבר.

גלעד ארדן: אני לא זוכר שבעלי המניות של חברות הסלולאר בישראל עשו את הכול באופן וולונטרי, רק כדי שיהיה להם ממה להפריש אחר כך תרומות ולהעסיק אנשים.

גלעד ארדן: שני הצדדים מבינים את האינטרסים, ואין לי שום טענות לחברות הסלולאר.

גלעד ארדן: ככל שיש לי טענות – ולא אמרתי שיש לי כרגע, אני רק מנסה לברר את התנהלות גורמי הממשלה לפי מנדט הוועדה – הן יופנו למשרד התקשורת ולא אליכם.

גלעד ארדן: דרך אגב, הדבר הכי מפתיע הוא שאם שתי חברות שאין להן שום התנגדות ל-MVNO, מה אכפת למשרד התקשורת לתת היתר או רישיון ל-MVNO, ואחרי חצי שנה נראה מה קרה.

גלעד ארדן: מה יש לבחון, אם החברות עצמן לא מתנגדות?

גלעד ארדן: בבקשה, מר זכאי.

יעקב זכאי: אני רוצה להזכיר, לא מדובר בחברה בין-לאומית אחת שבדקה את התחרותיות בשוק הסלולאר.

יעקב זכאי: בדקו שלוש חברות, ברמה כזו או אחרת של בדיקה.

יעקב זכאי: חברה אחת היא NERA, שמומנה על-ידי משרד התקשורת ולא על-ידי המפעילים הסלולאריים.

יעקב זכאי: השניה היא LECG, חברה בין-לאומית נוספת בעלת רמה, שהגיעה לאותן תוצאות, ויש את פרסום מריל לינץ', שאותו הזכרת, כבוד היושב ראש, קודם לכן.

יעקב זכאי: כולן מדברות על שחיקה משמעותית בהכנסות לדקה, על המחירים שהם בין הנמוכים בעולם, נמוכים ב-18% מהממוצע בעולם, ועוד.

יעקב זכאי: מעבר לכל המסקנות והממצאים של חברה NERA היו עוד שלושה ממצאים, שלא הוזכרו פה.

יעקב זכאי: זה מתקשר לשאלתו של הפרופסור ברוורמן למה אין פה מפעיל MVNO.

יעקב זכאי: אומרים פה כזה דבר: מפעילים וירטואליים נוטים שלא להתחרות ישירות מול מפעילים בעלי תשתית.

יעקב זכאי: השפעת מפעילים וירטואליים אינה מתבטאת דווקא בהורדת מחירים.

יעקב זכאי: והדבר החשוב ביותר: המודל העסקי של מפעילים וירטואליים חלש.

יעקב זכאי: לאור כל זאת, הם הוציאו עוד מסקנה והמלצה: הבחינה שקיימנו אודות התחרותיות של השוק בישראל בכל הקשור ל-MVNO אינה תומכת בקיומו של כשל שוק המצדיק הכנסת MVNO בכפיה.

יעקב זכאי: בינתיים הם המליצו כי: המשרד יעודד יישום ניידות מספרים ויעודד חוזי התקשרות קצרים.

יעקב זכאי: את הדברים האלה עשה ועושה המשרד.

יעקב זכאי: סוף-סוף המשרד עושה משהו בסדר, אז אני לא חושב שצריך לעצור או להפריע לו.

גלעד ארדן: המשרד עושה הרבה דברים בסדר.

יעקב זכאי: סליחה, אני חוזר בי.

יעקב זכאי: אני מקבל את זה.

יעקב זכאי: דרך אגב, שאלתם על מונח בעברית ל-MVNO, אז זה מפעיל בעלמא.

יעקב זכאי: אני רוצה לומר משהו על הערתו של מר אבי רימון לגבי הבשורה שמירס מביאה.

יעקב זכאי: למירס יש מנהג קבוע להודיע על בשורה שהיא מביאה מדי כמה שנים.

יעקב זכאי: בהתחלה היא ביקשה רישיון רט"ן, והבטיחה שברגע שהיא תקבל רישיון רט"ן ככל החברות התחרות בשוק תגבר.

יעקב זכאי: היא קיבלה רישיון רט"ן בלי לשלם כמעט אגורה בעבורו, בעוד שפרטנר השקיעה 400 מיליון דולר - - -

אבי רימון: אני חושב שאתה לא מדייק בדברים שלך.

אבי רימון: אתה לא יודע כמה שילמנו, ואנחנו משלמים.

גלעד ארדן: לא כל החברות שילמו אותו דבר.

גלעד ארדן: גם פלאפון לא שילמו - - -

יעקב זכאי: פלאפון היתה כמעט התשתית הראשונה בישראל.

יעקב זכאי: אני מבקש לסיים.

יעקב זכאי: הם גם אמרו שאם יפחיתו את תעריפי קישור הגומלין הם ייכנסו לשוק ויכבשו אותו.

יעקב זכאי: בינתיים, בשוק הפרטי הם לא פועלים.

יעקב זכאי: בכל פעם יש להם בשורה אחרת, אני לא מכיר YMAX פועלת בעולם.

גלעד ארדן: גם אתם לא מתנגדים להכנסת גופים וירטואליים?

יעקב זכאי: אני לא מכיר הצעה רצינית שהוגשה בעניין הזה.

גלעד ארדן: על פי הפרשנות של משרד התקשורת לא יכולה להיות מוגשת הצעה רצינית, כי על פי הלשכה המשפטית שלהם צריך איזה סוג של רישיון או היתר.

איתמר ברטוב: הם יכולים להגיש הצעה עסקית רצינית שנעיין בה.

איתמר ברטוב: אנחנו מתקשים לסרב להצעה שלא קיבלנו.

יעקב זכאי: אני מזכיר שהצעה עסקית סבירה צריכה להיות הוגנת וסבירה, בהתאם לרמות ההשקעה של החברות בתשתיות שלהן ובשירותים שהן נותנות.

גלעד ארדן: אז אתם נגד או לא נגד?

יעקב זכאי: אני לא נגד המהלך של משרד התקשורת.

יעקב זכאי: משרד התקשורת, בצדק, פועל בהתאם להמלצות החברה שהוא הזמין את עבודתה.

גלעד ארדן: במקרה הזה לא, כי ההמלצות של NERA אמרו לתת רישיונות ולבדוק אחרי שישה חודשים.

יעקב זכאי: לא מדויק.

יעקב זכאי: המלצות NERA אמרו שהמשרד יעודד ניידות מספרים ויעודד חוזי התקשרות קצרים, ולאחר מכן - - -

גלעד ארדן: האמן לי, קראתי את דוח NERA.

גלעד ארדן: הוא ממליץ לתת קודם כול אפשרות למפעילים שיקבלו רישיון לראות אם יצליחו להגיע לעסקאות בתוך שישה חודשים.

גלעד ארדן: אם לא הגיעו, הוא ממליץ למה לא הגיעו.

גלעד ארדן: הוא בהחלט לא ממליץ על התערבות רגולטורית בכפיה.

יעקב זכאי: אנחנו לא מתנגדים לקבל הצעות טובות.

אבישי ברוורמן: האם אין התנגדות כי חושבים שהדבר הזה לא אפקטיבי, שפשוט לא יקרה שום דבר?

יעקב זכאי: חברת NERA הביעה את דעתה שהמודל העסקי בארץ הוא חלש.

יעקב זכאי: דיבר פה קודם נציג האוצר על עשרות חברות MVNO מצליחות בעולם.

יעקב זכאי: אני מכיר חברות רבות שפשטו את הרגל והשאירו מנויים - - -

אורי ישראלי: יש ויש.

יעקב זכאי: יש ויש, אז לא הכול ורוד.

יעקב זכאי: זה תלוי במצב התחרותי באותו שוק.

יעקב זכאי: NERA אמרה את מה שהיא אמרה, ואין לי מה להוסיף.

גלעד ארדן: אתם לא קיבלתם שום הצעה כזאת עד היום.

גלעד ארדן: גם פלאפון לא קיבלה עד היום שום הצעה ולא נוהל אתה שום משא ומתן כזה?

יוליה מרוז: דווקא עם פלאפון היה משא ומתן לפני כמה שנים, שלא צלח.

יוליה מרוז: זה היה עם חברת וירג'ין, והוא לא הצליח עוד לפני שהגיעו לחלק המסחרי.

יוליה מרוז: היו שם חילוקי דעות אסטרטגיים שיווקיים.

יוליה מרוז: אבל היה משא ומתן כזה, נענינו לו.

אבי רימון: גם אנחנו ניהלנו משא ומתן.

אבי רימון: זה לא צלח משום שהחברה שרצתה להקים MVNO לא הייתה מוכנה להשקיע את הסכומים הנדרשים כדי להקים את העסק.

גלעד ארדן: בבקשה, אדוני.

עמי יכין: אנחנו נותנים שירותים ללקוחות פרטיים ועסקיים להתאמת מסלולים ותוכניות תמחור, לרווחת הצרכנים.

עמי יכין: אנחנו משתמשים בטכנולוגיה שדומה לטכנולוגיה שבה משתמשות חברות הסלולאר באגפי השיווק שלהן כדי לאפיין את פרופיל הלקוחות ולמצוא את התוכניות הכי רווחיות לחברות הסלולאר.

עמי יכין: אנחנו עושים את אותה עבודה אבל הפוך, לטובת הצרכנים.

עמי יכין: יש לנו למעלה מ-10,000 לקוחות אחרי שמונה חודשים שאנחנו פועלים ואנחנו יודעים לזהות את הנתונים האמיתיים של שוק הסלולאר, ולא לפי דוחות, לא של NERA, לא מריל לינץ' ולא סטטיסטיקות שמוטות בגלל מנויים רדומים.

עמי יכין: לדוגמה, בדוחות הכספיים של חברות הסלולאר מתפרסמים נתונים של ARPU – average revenue per user - מאוד נמוכים, שזה נראה כאילו הם באמת מסכנים, אבל כשאנחנו רואים את הלקוחות בפועל אנחנו רואים שזה גבוה בערך ב-50%.

עמי יכין: אני מדבר על עבודה סטטיסטית שנעשית לצורך דוחות כספיים לפי חוקים, אבל בפועל, בשוק, זה לא המחירים שרואים וזה לא מספר הדקות שבאמת משתמשים.

עמי יכין: לנושא המפעילים הווירטואליים, נציגת פלאפון שכחה להגיד שהיה מפעיל וירטואלי גם בארץ, בבעלות מלאה של פלאפון.

עמי יכין: קראו לזה escape.

עמי יכין: זה היה MVNE.

יוליה מרוז: מה הקשר?

עמי יכין: אני רוצה להתייחס לסוגי הרישיון.

עמי יכין: לפי מה שהבנו, יהיו שתי אפשרויות שהתפרסמו על-ידי משרד האוצר ומשרד התקשורת.

עמי יכין: אחת, שזה MVNE, שיקבל את השירותים המלאים, כולל שירותי הבילינג, מחברת הסלולאר הקיימת, שממנה הוא יבנה את זמן האוויר.

עמי יכין: לצורך זה לא יהיה רישיון.

עמי יכין: זה נכון?

עמי יכין: יש את האבחנה הזו?

אסף כהן: אני לא יודע.

עמי יכין: נדמה לי שזה הופיע בחוק ההסדרים.

עמי יכין: יהיה גם MVNO, שיצטרך רישיון.

עמי יכין: ESCAPE היה MVNE כי הוא היה מותג של חברת פלאפון, בבעלות מלאה, אבל שווק בנפרד, כולל אתר האינטרנט ותוכניות התמחור.

יוליה מרוז: אתה אולי מחזק פה את הטענה שלא בהכרח צריך MVNO, שאפשר טיפול נישה איכותי, במחירים מיוחדים ונמוכים גם באמצעות מותג.

עמי יכין: מה שאני רוצה להעלות לוועדה זה שהוועדה תצפה שברגע שייכנסו מפעילים וירטואליים, גם חברות הסלולאר בעצמן יקימו את חברות הבת לטיפול במגזרים שלהן.

עמי יכין: כרגע יש כמה סוגים של MVNO, והייתי שמח להסביר בכמה משפטים.

עמי יכין: יש את MVNO בעולם, כדוגמת Seven-Eleven, שמבוסס על כרטיסי pre-paid, רק ללקוחות שמשלמים מראש ומשתמשים בעשרות אלפי הנקודות של Seven-Eleven בארצות הברית כדי למכור את הכרטיסים האלה.

עמי יכין: טבעי בהחלט שהמגמה בארץ, ברגע שיהיו MVNO בארץ, שסלקום תעשה את זה עם שופרסל, שהיא באותה בעלות.

עמי יכין: למשל.

עמי יכין: או שפרטנר תעשה את זה עם סופרפארם, שגם כך יש לה אתה שיתוף פעולה שיווקי.

עמי יכין: זאת אומרת, התהליכים האלה הם בפרוש צפויים, וצריך לקחת בחשבון שכאשר ייכנסו מפעילים וירטואליים גם חברות הסלולאר עצמן תפעלנה בתחום הזה.

עמי יכין: MVNO נוספים, כמו שאמר נציג פרטנר, באמת היו כישלונות גדולים.

עמי יכין: יש סדר גודל של 700 מפעילים וירטואליים בעולם שפעילים כרגע.

עמי יכין: הפעילים הווירטואליים שנכשלו הם אותם מפעילים שנכנסו לשחק על המגרש של חברות הסלולאר עם התוכן.

עמי יכין: חברות כמו ESPN או כמו דיסני, שרצו למכור את התכנים שלהן דרך המדיה שלהן.

עמי יכין: החברות האלה, למרות שבאו עם התוכן, נכשלו והן לא מרוויחות.

עמי יכין: החברות שמוכרות במודל של reseller, של קניית זמן אוויר ומכירה שלו למגזרים, קיימות בהולנד למשל.

עמי יכין: בהולנד יש 27 מפעילים וירטואליים.

יעקב זכאי: וגם שם הרווחיות גדולה ב-30% מישראל.

גלעד ארדן: אני מבקש לא לקטוע אותו.

גלעד ארדן: אם אתם רוצים להתייחס לדבריו אחר כך, אין בעיה.

עמי יכין: יש כמה מודלים, והעולם פורח עם המודלים האלה, כולם חיים עם זה.

עמי יכין: אם מדברים על מחירים ורווחיות – זה נכון שהמחירים של תעריפי הסלולאר נמוכים מהממוצע העולמי ב-18%.

עמי יכין: אז מה?

עמי יכין: מישהו בדק את הרווחיות של חברות הסלולאר?

קריאות: כן, בוודאי.

עמי יכין: אני לא מדבר בהשוואה לעולם, אני מדבר בהשוואה למשק הקיים.

עמי יכין: קחו לדוגמה חברות באותו סדר גודל כמו שלושת המפעילות הסלולאריות, שזה "הריבוע הכחול" ו"שופרסל".

עמי יכין: חברות עם מחזורים של חמישה-שישה מיליארד שקלים בשנה.

עמי יכין: על איזו רווחיות הן עובדות?

קריאה: זו פשוט דמגוגיה.

גלעד ארדן: סליחה, בפעם הבאה שתתפרץ ניפרד ממך.

גלעד ארדן: אם אתם רוצים להגיב, אף פעם עוד לא מנעתי מאף אחד את זה.

גלעד ארדן: אבל תכבדו אחד את השני.

עמי יכין: אולי נשים את זה במספרים.

עמי יכין: יש בערך שני מיליארד שקלים שלה

עמי יכין: ערכתנו נמצאים כרגע אצל חברות הסלולאר במקום אצל הלקוחות הפרטיים.

עמי יכין: זה הבדל בין רווח של 13% ל-17% על המחזור, לבין רווח סביר של בין 5% ל-10% על המחזור.

עמי יכין: אני לא דון קישוט או רובין הוד, אבל אני רוצה להגיד שיש כאן עיוות ורק מפעילים וירטואליים יפתרו אותו.

עמי יכין: לסיום, אני רוצה להגיד שאהבתי לשמוע שאין לחברות הסלולאר התנגדות וזה תלוי בהצעה.

עמי יכין: זה נכון.

עמי יכין: יש שני מודלים שבהם חברות הסלולאר צריכות לשקול האם להתקשר עם מפעיל וירטואלי או לא.

עמי יכין: השיקולים האלה מוטים משתי אפשרויות.

עמי יכין: אפשרות אחת היא של נתח שוק, והשניה מאפשרות של רווחיות.

עמי יכין: חשוב לי שהוועדה תדע שיכול להיות מצב שמכירה של זמן אוויר דרך מפעיל וירטואלי תהיה יותר רווחית למפעילים הקיימים מאשר להעביר את זה דרך כל אלפי העובדים שלהם, של השירות, המכירות והבילינג.

עמי יכין: זאת אומרת, התשואה על הדקה יכולה להיות יותר גבוהה ויותר רווחית מאשר על הדקות שיהיו להם.

עמי יכין: זה משהו שצריך לקחת בחשבון.

עמי יכין: הם לא הולכים לסבול מזה שיהיו מפעילים וירטואליים, הם מחזיקים את חומר הגלם.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: מר לובטון, בבקשה.

יוסי לובטון: אני חושב שהדיון היום ממחיש את המצב האבסורדי שבו אנחנו נמצאים.

יוסי לובטון: אומר משרד האוצר שהוא בעד הענקת רישיון, לא בכפיה.

יוסי לובטון: אומרת סלקום – ושמחתי לשמוע – שהיא מוכנה לשמוע הצעות.

יוסי לובטון: הגשנו בקשה לרישיון לפני כשנה, ואז אמרו לנו לחכות, יש צוות בין-משרדי, יש ועדת ייעוץ, היא תאמר את דברה ואז תתקבל החלטה.

יוסי לובטון: המתנו בסבלנות.

יוסי לובטון: הגישה ועדת NERA את המלצותיה, שהן דו-משמעיות יותר מוינוגרד, ויש בה אמירה אחת ברורה: שצריך לתת היתר או רישיון למפעילים וירטואליים לפעול ואחר כחצי שנה לבחון האם יש כשל שוק בהתנהלות של חברות הסלולאר מול מבקש הרישיון.

יוסי לובטון: עברה קרוב לחצי שנה מאז הוגשו ההמלצות.

יוסי לובטון: הגשנו מחדש למשרד התקשורת את הבקשה לקבלת רישיון למשרד התקשורת.

יוסי לובטון: לא קיבלנו שום התייחסות, לא נענינו, והיום אנחנו לא יכולים לפעול על מנת לקדם מול חברות הסלולאר משא ומתן מסחרי על מנת להגיע בהסכמה ליכולת להפעיל.

יוסי לובטון: נשתדל להגיע לעסקה כדאית לשני הצדדים, ואנחנו רוצים להיכנס למשא ומתן ולבחון את האפשרות.

יוסי לובטון: התחייבנו שבמידה שניכנס לשוק נוריד את המחירים.

יוסי לובטון: נטל ההוכחה הוא עלינו, אם לא נצליח להגיע למצב כזה מוסכם על כולם שכנראה לא ייגרם נזק לשוק, ולכל היותר התועלת תהיה אפס.

יוסי לובטון: אז למה לא מזיזים את העגלה הזאת כבר?

גלעד ארדן: טוב, אני חושב שהדברים בסך הכול לובנו, פרט לעמדה של משרד התקשורת, שלא הבנתי אותה.

גלעד ארדן: אני רוצה להציע לוועדה הצעת החלטה, ואם יש לכם הערות או תיקונים תאמרו.

גלעד ארדן: 1.

גלעד ארדן: ועדת הכלכלה קוראת למשרד התקשורת לפעול בהתאם למסקנות דוח NERA בהקדם ולהעניק היתרים למפעילים וירטואליים, שעשויים לגרום לירידת מחירים בשוק הסלולאר.

גלעד ארדן: 2.

גלעד ארדן: אנו מבקשים מהמשרד להעביר לוועדת הכלכלה בכתב בתוך כשבועיים את לוח הזמנים הצפוי לקבלת ההחלטות בעניין המפעילים הווירטואליים.

גלעד ארדן: 3.

גלעד ארדן: במידה שהוועדה לא תקבל תשובות בעניין ממשרד התקשורת, נשקול לקדם יוזמת חקיקה מטעם חברים בוועדה בנושא זה.

גלעד ארדן: מאשרים?

משה כחלון: אני לא חושב שצריך להיות קשר בין החקיקה לבין - - -

גלעד ארדן: זה לא מונע ממישהו מחברי הוועדה לקדם יוזמת חקיקה מטעמו.

גלעד ארדן: אני אומר את זה כהחלטת ועדה, שחברי הוועדה גם יתמכו ביוזמות החקיקה האלה.

משה כחלון: הצעת החוק הזאת מתבשלת כבר מספר שבועות.

משה כחלון: זה לא בא בעקבות הדיון הזה, ולכן לא כדאי לקשור ביניהם.

גלעד ארדן: במידה שהמשרד יתחיל במתן היתרים למפעילים וירטואליים, הרי שהצעות חוק בעניין יהיו מיותרות.

גלעד ארדן: לאחר שנקבל את לוחות הזמנים נבחן אם זה ריאלי.

גלעד ארדן: אם משרד התקשורת יגיד לנו שהוא יקבל החלטה בנושא הזה בעוד שנתיים, אז ברור שיש צורך בקידום הצעות חוק.

ישראל חסון: משרד התקשורת נתן התחייבות, הוא אמר במהלך 2008.

ישראל חסון: זה יכול להיות גם 29 בדצמבר.

ישראל חסון: אתה מבקש לקבל את לוח הזמנים לפעולה עצמה בתוך שבועיים.

גלעד ארדן: שאלתי את דוקטור כהן מתי הם מתכוונים לקבל החלטות.

גלעד ארדן: הוא אמר שהוא לא יכול למסור כרגע תשובה.

גלעד ארדן: דוקטור כהן, אתה יכול לומר חד-משמעית שבמהלך 2008 תתקבל החלטה בנושא הזה?

לאה ורון: יש כבר החלטת ממשלה שלא מקיימים אותה.

ישראל חסון: מתי אתם פותחים?

משה כחלון: אני לא רוצה להצביע על החלטה ולפעול בניגוד אליה.

גלעד ארדן: אז נעשה את בלי הסעיף השלישי.

גלעד ארדן: נקבל לוח זמנים שהוא לא לשביעות רצוננו, אז נחליט שאנחנו מקדמים חקיקה מטעם הוועדה.

גלעד ארדן: אנחנו מבקשים שלוח הזמנים יועבר לוועדה בשבועיים הקרובים.

גלעד ארדן: תודה, הישיבה נעולה.