ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 659, 2008-02-06 10:40

סטס מיסז'ניקוב: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.

סטס מיסז'ניקוב: על סדר היום דיון מהיר בנושא: פגיעה אנושה בחקלאים ברחבי הארץ בעקבות הקרה.

סטס מיסז'ניקוב: הצעה מס' 4492 של חבר הכנסת שי חרמש.

סטס מיסז'ניקוב: בבקשה, אדוני.

שי חרמש: לא סוד הדבר שמה שחלף על החקלאות לפני מספר שבועות הוא אירוע אקלים קיצון, שלא ראו אותו כבר שלא ראו כבר 40 שנה.

שי חרמש: התוצאה מזה היא נזקים לאורך כל הגזרה, בכל הגידולים: בעלי חיים, ירקות, פרחים ומטעים.

שי חרמש: לדאבוננו הרב, מכה כזאת לא נצפתה וגם המערכת הביטוחית שאמורה לבטח את החקלאים לא מסוגלת לתת מענה, גם לא על-פי כתב המינוי שלה ופוליסת הביטוח, וגם לא בהיקפים שבהם מדובר.

שי חרמש: אני רוצה לפתוח עם טלפון שקיבלתי ממגדל פרחים, יעקב שיף מכפר הס.

שי חרמש: אומדן הנזקים שהציג משרד החקלאות איננו מבטא את מכלול היקף הנזקים שמולם עומדים החקלאים.

שי חרמש: שמאים עוד לא הספיקו להגיע לשטח.

שי חרמש: אותו יעקב שיף אמר לי ששמאי הגיע אליו לפני שבוע, סימן עם סרט קטע קטן מתוך החממה ואמר לו שתוך שבוע-שבועיים הוא יגיע.

שי חרמש: לשכנים שלו השמאים אפילו לא הספיקו להגיע עד לרגע זה.

שי חרמש: זה לא כי השמאים לא עובדים, זה לא כי קרן נזקי טבע לא עושה את העבודה, זה לא כי משרד החקלאות לא טורח לילות כימים – גם יעל, המנכ"לית, וגם השר – כדי לטפל בזה, זה רק מבטא את גודל האסון שבפניו עומדים, שהטיפול באיתור סדר הגודל שלו עדיין לא הוגדר.

שי חרמש: יתר על כן, היות ומדובר בחקלאות, חלק מהנזקים לא נראים כרגע בעין.

שי חרמש: חלקם יתגלו כשיעלו על שטחי תפוחי האדמה ויוציאו אותם; חלקם יתגלו בפגיעה ביבולים עתידיים; חלקם מתגלה כבר היום, בסדר גודל של שטחי מטעי אבוקדו צעירים, שניטעו לפני השמיטה.

שי חרמש: כל השתילים הלא קמלו עם גל הקרה.

שי חרמש: הזמנת שתילים נזקקת היום לסדר גודל של שלוש שנים.

שי חרמש: כלומר, מי שעסק בגידול אבוקדו ואיבד את השתילים שלו במכה הזאת חייב להמתין שלוש שנים כדי לקבל שתילים לשתילה הבאה.

שי חרמש: אין לזה שום כיסוי, אין לזה שום פוליסה.

שי חרמש: נושא מאוד פופולרי אצלנו בוועדה, ובדיונים שלי בכנסת, העובדים הזרים.

שי חרמש: ישנו היום מצבור של אלפי עובדים זרים שיושבים על גבם של החקלאים, לא מוערכים כהוצאה קבועה, כי זו הוצאה משתנה – אם אין עבודה, מחזירים אותם.

שי חרמש: כולם נשארים במקומותיהם, אין ניידות.

שי חרמש: אם אין ניידות אי-אפשר לעשות אתם שימוש.

שי חרמש: האגרות משולמות, השכר משולם וזה חלק מהוצאה קבועה, שלא מופיעה בתחשיבים של ההוצאות.

שי חרמש: הביטוחים הם ביטוחים שבמיטב מכסים את הוצאות הייצור, וגם הוצאות הייצור הן דבר שיש לו פנים לכאן ולכאן.

שי חרמש: מדובר היום על מכה כזאת, שחלק מהחקלאים אפילו לא יגיעו לפיצוי של 20%-25% מהוצאות הייצור, קל וחומר הרווח.

שי חרמש: עוד דבר, שהתרעתי עליו גם בעיתונים, מטיילים בשוק שיקים במאות מיליונים, שאין שום סיכוי שבעולם שמישהו מסוגל לכסות אותם.

שי חרמש: מנגנון האשראי בחקלאות בענפים האלה הוא מנגנון של התקשרויות ארוכות טווח בין מגדלים לבין ספקים.

שי חרמש: הנוהל הוא שבתחילת השנה קונים שתילים, דשנים וחומרים, נותנים שיקים פזורים לקראת מועד הקטיף והתשלומים.

שי חרמש: אין בעיה של אמון אישי בין החקלאים ובין הספקים, מדובר על מעגל מוכר של גורמים.

שי חרמש: אבל מאותה עת שאין הכנסות אין כיסוי והשיקים האלה מטיילים.

שי חרמש: לדעתי, המעגלים הבאים הם ספקים של חומרי דשן, שתילים, אביזרי השקיה ודומיהם.

שי חרמש: הם אלה שיצטרכו להחזיר שיקים אולי גם למכולת, לבנק ולמקומות אחרים.

שי חרמש: אם לא די בעניין הזה, ישנם מעגלים שלא נכנסים לביטוח: בתי אריזה, בתי קירור, חברות ההובלה, שינוע, ועוד לא דיברתי על חוזים של אגרקסקו בחוץ לארץ, עם שווקים בין-לאומיים, שיבואו בוודאי בתביעות כנגד אגרקסקו, שתשרשר את זה לחקלאים.

שי חרמש: יש השלכות ארוכות טווח, מי שמאבד שווקים בחו"ל השנה, ספק רב אם יוכל לחזור אליהם בשנה הבאה או בעוד שנתיים.

שי חרמש: כלומר, יש פה הר שלם של בעיות, שברור לגמרי איפה הן מתחילות, כלל לא ברור איפה הן ייגמרו.

שי חרמש: עדויות החקלאים שהגיעו לפה, מייצגי ארגוני קניות, מנכ"לית משרד החקלאות, קרן נזקי טבע, ארגוני המגדלים והחקלאים יציגו את התמונה במלוא עוצמתה.

שי חרמש: רציתי גם להציג תמונות ודברים מעבר לזה, אבל הזמן לא יתיר את זה.

שי חרמש: אסכם בדבר אחד.

שי חרמש: בתוכנית הממשלה ל-2008, בהצעת תקציב התמיכות שאישרנו פה, מופיע סעיף מפורש שאומר שבמקביל לתיקון חוק אסונות טבע – שתיקנו אותו ויצר בעיה של פער בין חוק שבוטל לבין חוק שלא נכנס - הממשלה פועלת להרחבת הסדר לביטוח אסונות טבע.

שי חרמש: וכאילו לא ידענו על מה דיברנו לפני ארבעה חודשים.

שי חרמש: כפי שקיים היום בענפי הפירות וההדרים – שהם היחידים שמכוסים בחוק אסונות טבע - לכלל ענפי החקלאות, שהחוק איננו חל עליהם.

שי חרמש: בעניין הזה אני מציג אצבע מאשימה מולנו, מול המחוקק ומול הממשלה, ואומר שהתחייבנו בחוק ההסדרים בתקציב 2008 להעמיד את הכלים האלה, מבלי שידענו ששואה כזאת עומדת לפתחנו בחקלאות, שומה עלינו לקחת אחריות על מה שהתחייבנו.

שי חרמש: אני לסכם את סדרת ההמלצות שוועדת הכספים ראוי שתעלה.

שי חרמש: אחת, אשראי מיידי לתוך המערכת, להתחיל לגלגל את השיקים כדי שהם לא ייצרו מפולת של דומינו.

שי חרמש: דבר שני, פתרון לכיסוי הנזקים שהם מעבר לביטוח, אותם כיסויים שאין דרך לעשות אותם באמצעות כל ביטוח שנעשה.

שי חרמש: החקלאים נדרשים היום לאשראי לשנה הבאה.

שי חרמש: לא יימצא היום ספק אחד שייתן צינור או טפטפת של איזשהו חקלאי, אם את השיקים של השנה הוא לא כיבד.

שי חרמש: אני רוצה להציע שייווצר מנגנון שיחייב את החקלאים בביטוח חובה.

שי חרמש: אני אומר פה דבר בשם החקלאים.

שי חרמש: לא יעלה על הדעת שמנגנוני ביטוח שעמדו לשירותם של החקלאים, לא עשו בהם שימוש משיקולים של: יש אלוהים, לא צריך חברת ביטוח.

שי חרמש: מאידך, גם השתתפות הממשלה במנגנונים האלה לא יכולה להיות ברמה הנוכחית, של 35%.

שי חרמש: פרמיות הביטוח בחקלאות מאוד גבוהות, בייחוד בשטחים הפתוחים, ויש לשאוף להגיע לפרמיות שנמצאות היום גם בקרן נזקי טבע ואסונות טבע, שבהן הממשלה נותנת 80% מהפרמיה והחקלאי נותן 20%.

שי חרמש: אני יכול לומר כמעט בבטחה, שאם אלה יהיו הפרופורציות, בקרה הבאה נמצא את עצמנו עם קהל מבוטח בסדרי גודל הרבה יותר גדולים ולא נעמוד בפני בעיה שנצטרך כספים מחוץ למערכת.

שי חרמש: הייתי גם מציע למשרד החקלאות להתלות את הביטוח הזה בסיוע ובמענקים שניתנים לחקלאים ולתת אופציה ביטוחית – מה שאין היום – לחקלאים שמעוניינים לבטח גם את ביטוח הרווח ולא רק את הוצאות הייצור.

שי חרמש: מדאיג אותי מאוד אפקט הדומינו של השיקים שמטיילים היום במערכת ללא שום כיסוי.

שי חרמש: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: אני מזכיר לכולם שזה דיון מהיר, ומטבע הדברים אנחנו צריכים לסיים אותו מהר.

סטס מיסז'ניקוב: אנא לדבר בקצרה.

סטס מיסז'ניקוב: בבקשה, גברתי המנכ"לית.

סטס מיסז'ניקוב: ברוכה הבאה.

יעל שאלתיאל: שלום לכולם.

יעל שאלתיאל: כמו שאמר חבר הכנסת חרמש, האירוע שהיה היה מאוד חריג, והוא היה חריג בתחומים רבים, הן בערכי הטמפרטורה, הן במשך ימי הקרה, הן בפרישה הגיאוגרפית מהגליל העליון ועד הערבה התיכונה והן בעוצמת הפגיעה.

יעל שאלתיאל: אנחנו מדברים על מאות אלפי דונמים ועל מספר ענפים מאוד רחב: ירקות, פירות, דגים, פרחים.

יעל שאלתיאל: אנחנו מדברים על אלפי חקלאים.

אבישי ברוורמן: מה סדר הגודל של הנזק?

יעל שאלתיאל: זו השאלה, ותיכף אתייחס לזה.

יעל שאלתיאל: חוק אסון טבע בוטל בחוק ההסדרים לפני שנתיים, ומאז, להוציא ענפי המטעים, אנחנו עומדים חשופים.

יעל שאלתיאל: הכנו מודל של ביטוח משולב, ביטוח נזקי טבע ואסון טבע.

יעל שאלתיאל: עוד לא הגיע לשולחן הדיונים, אבל אנחנו ערוכים עם ההצעה הזאת.

יעל שאלתיאל: למזלנו, רוב רובם של החקלאים היו מבוטחים.

יעל שאלתיאל: כל מגדלי הירקות, מגדלי הפירות, מגדלי ההדרים, 50% ממגדלי הפרחים ו-75% ממגדלי הדגים היו מבוטחים ברמות שונות של ביטוח.

יעל שאלתיאל: הבעיה היא שהביטוח מדבר בהוצאות ייצור, לא באובדן הכנסה.

יעל שאלתיאל: לכן הכיסוי, במקרה הטוב, הוא של חלק מהוצאות הייצור.

ראובן ריבלין: זה מביא את רוב החקלאים לסכנה של פשיטת רגל.

ראובן ריבלין: כדאי להזכיר את זה.

ראובן ריבלין: לא מדברים על סטטיסטיקה, מדברים על אנשים.

יעל שאלתיאל: אנחנו מדברים על נזקים מאוד כבדים, לחלק מהחקלאים זה פשוט לחדול.

יעל שאלתיאל: אנחנו מדברים עם האוצר על המספר תחומים.

יעל שאלתיאל: קודם כול, כיסוי אובדן העונה הזאת על מנת לכסות את ההתחייבויות שנוצרו ולא יוכלו להיות מכוסות על-ידי יבול השנה.

יעל שאלתיאל: אנחנו מדברים על סיוע מיוחד במענק.

יעל שאלתיאל: הקומה השניה, בשביל שהחקלאי יוכל להתארגן לעונה הבאה, מדברים על סיוע באשראי, בעברות מדינה, עם גרייס בפרישה לשנים, שהחקלאי יוכל לעמוד בהתחייבויות.

יעל שאלתיאל: נושא נוסף שאנחנו מדברים עליו הוא תוספת מענק מנהלי למינהלת ההשקעות על מנת לאפשר לחקלאים להשקיע בגורמים שיקלו להתמודד עם קרות נוספות.

יעל שאלתיאל: הנושא הרביעי הוא נושא של ביטוח.

יעל שאלתיאל: בביטוח יש מספר דברים שאנחנו בודקים.

יעל שאלתיאל: קודם כול, את האפשרות החוקית לחייב כל חקלאי בביטוח.

ראובן ריבלין: מה פירוש לחייב?

ראובן ריבלין: יידע שיש ביטוח חובה, ויידע כל אדם שלא ישתמש בביטוח החובה שלא יהיה זכאי לפיצוי.

ראובן ריבלין: זה הכול.

ראובן ריבלין: חקלאי שיאמר שיש לו ביטוח מסובסד והוא לא משתמש בו, יידע שהוא לוקח את גורלו בידיו.

יעל שאלתיאל: למרות זאת, אנחנו כן רוצים לבדוק את החוקי לחייב את החקלאים.

יעל שאלתיאל: אנחנו רוצים לבדוק את הנושא החוקי של התליית שירותי משרד החקלאות בשירותי ביטוח, ולעבוד על הנושא המשולב של ביטוח נזקי טבע ואסון טבע.

יעל שאלתיאל: לסיכום, עד שינוי החוק במסגרת חוק ההסדרים, במקרה הזה ללא שום ספק הנושא הזה היה בא להכרעת הממשלה, וללא כל ספק אירוע כזה היה מקבל טיפול של אסון טבע.

יעל שאלתיאל: באסון הטבע האחרון שהוכרז הייתה תוספת סיוע לחקלאים שנפגעו בהיקף של 40% מעבר להוצאות הביטוח.

יעל שאלתיאל: נתפסנו בין הזמנים, עוד לפני שבנינו את התחליף לחוק.

יעל שאלתיאל: לכן, אנחנו חייבים לקבל את הסיוע לכיסוי העונה שהופסקה במענק ולהתארגנות לעונה הבאה באשראי.

יעל שאלתיאל: תודה.

יצחק בן ישראל: על אילו סכומים מדובר?

יעל שאלתיאל: הבעיה הגדולה שלנו היא שאי-אפשר עדיין לאמוד.

יעל שאלתיאל: למשל, שיבולי החיטה אמורות להשתבל בעוד חודש.

אבישי ברוורמן: תני לי סדר גודל.

יעל שאלתיאל: נכון להיום, מהנתונים שיש בידינו, יש נתונים מוצקים על כ-550 מיליון.

יעל שאלתיאל: אבל יושב כאן מנכ"ל קרן נזקי טבע, שהוא בוודאי יתייחס לכך.

דוד גינסבורג: לא גמרו את השמאויות.

דוד גינסבורג: יש דברים שעוד לא בפנים.

יעל שאלתיאל: אנחנו נותנים מודל סיוע, עליו נקבל הסכמות.

יעל שאלתיאל: אנחנו חייבים לקבל עליו החלטות מיידיות, ויכול להיות שיצטרכו לעשות התאמות בהמשך הזמן.

אבשלום וילן: ה-550 מיליון זה כרגע מספר רשמי, אבל יש לקחת בחשבון שיש גם נזקים עקיפים וגם כאלה שיתבררו בהמשך, כמו בענף הדגים, במטעים, כולל בתי אריזה.

אבשלום וילן: זה יכול להגיע גם ל-700.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: בבקשה, אדוני.

דוד גינסבורג: האירוע הזה הוא קשה שאנחנו מכירים בהיסטוריה שלנו.

דוד גינסבורג: הפעם האחרונה בה נמדד אירוע דומה הייתה בשנת 72'- 73'.

דוד גינסבורג: בדצמבר 1972 הייתה קרה מהסוג הזה, ובסך הכול במהלך הזה רוב החקלאים מבוטחים, למעט ענפים מסוימים כמו ענף הפרחים והמדגה, ואולי עוד גידולים שלא נכנסו פנימה, שהם משהו שולי בחקלאות ולא מכירים אותם כענפים.

דוד גינסבורג: בסך כול יש ביטוח לכולם, נעשה שמאות לכולם והחקלאים יקבלו פיצוי בקטע המבוטח יחסית מהר.

דוד גינסבורג: קיבלנו 6,000 הודעות נזק עד אתמול, וקשה היה להעריך את גובה הנזק הסופי.

דוד גינסבורג: הערכנו נזק ראשוני שנשלם בסדר גודל של 260 מיליון שקל.

דוד גינסבורג: ההערכה הזאת יכולה להשתנות בצורה מהותית עם המשך התקדמות הנזקים.

דוד גינסבורג: כדי לסבר את האוזן, חלק גדול מהנזקים אלה מטעים, כמו אבוקדו ובננות, שכרגע לא יודעים אם הנזק יהיה קטן או מאוד גדול.

דוד גינסבורג: אם באביב יתברר שצריך להחליף מטעי אבוקדו בהיקפים גדולים, הנזק הופך להיות הרבה יותר גדול ממה שחשבנו.

דוד גינסבורג: יש לנו את ענף המדגה, שהדגים שקעו בבריכה ועד שלא יפרקו הבריכות לא נדע מה גובה הנזק, ותפוחי אדמה.

דוד גינסבורג: יש הרבה מאוד גידולים שנראה עם הזמן.

דוד גינסבורג: ההערכה שלנו הייתה למיטב ידיעתנו.

דוד גינסבורג: עדיין לא חווינו חוויה כזאת, הערכנו שזה יכול להיות 260 מיליון, אולי זה יהיה הרבה יותר.

סטס מיסז'ניקוב: למה אתם לא ממליצים בפני הממשלה להכריז על אסון טבע?

ראובן ריבלין: הם ביטוח, הם לא יכולים להכריז.

יעל שאלתיאל: החוק שונה, ועל פי החוק היום אפשר להכריז אסון טבע רק לנזקי תשתית, לא לנזקי יבול, לא לנזקי צמחים, לא לנזקי רווח.

ניסן סלומינסקי: למה עשו את זה?

ניסן סלומינסקי: מה מכסה היום, הביטוח?

יעל שאלתיאל: יש היום למטעים נזקים רב-סיכוניים.

יעל שאלתיאל: ביטוח שבו הממשלה משתתפת.

ניסן סלומינסקי: הכיסוי לזה היה צריך להיות בביטוח, ולא הספקתם לעשות את הביטוח.

אבשלום וילן: הוחלט על ביטוח רב סיכונים, אבל מדברים על כיסוי חלק מהוצאות הייצור.

אבשלום וילן: לא כל הוצאות הייצור, ובטח לא רווח.

דוד גינסבורג: בתחשיבי הוצאות הייצור לא נלקח בחשבון אף פעם הנזק המערכתי הגדול שיש בחקלאות.

דוד גינסבורג: היום, כשהרבה מאוד חקלאים ניזוקו, כשצריך לשתול מחדש שתילים, לא בטוח בכלל שיש שתילים, ולכן נגרם נזק נוסף.

דוד גינסבורג: אפילו בירקות ופרחים, הלכה העונה – איפה אובדן ההכנסה של המגדל.

ראובן ריבלין: והיכולת להתחיל שוב.

דוד גינסבורג: נכון.

דוד גינסבורג: זאת אומרת, יש פה נזקים נוספים הקיימים על הביטוח השוטף.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת אורון, בבקשה.

חיים אורון: שאל חבר הכנסת סלומינסקי מה התפקיד של הדיון היום, הרי אנחנו לא יכולים לחתום על אף שיק, וגם אם היינו יכולים אנחנו לא יודעים על כמה לחתום.

חיים אורון: אני חושב שצריך להיות ברור לוועדה - נדמה לי שזה ברור למשרד החקלאות, לא בטוח שכבר ברור בממשלה - שבאירוע שבו מדובר, התבניות הקיימות לא פותרות אותו.

חיים אורון: לא בגלל רצון רע של מישהו, אלא קוצר ראות.

חיים אורון: מתברר שביטוח רב סיכונים, שהוצע כתחליף למנגנון של אסון טבע, לא מכסה, ומר גינסבורג אמר עכשיו מה הוא לא מכסה.

חיים אורון: יש מגזר או חלקים שלא מבוטחים לחלוטין, ואי-אפשר להגיד שזה לא מעניין אותנו, כי אם תהיה שם קריסה היא תשליך למקומות אחרים.

חיים אורון: חבר הכנסת ריבלין אמר "לא ניתן", אני מציע להיזהר באמירה הזאת, למרות שאני לא מתעלם מהבעיה.

חיים אורון: היה מנגנון ביטוחי, היה גם מנגנון ביטוחי שיש בו השתתפות ממשלתית.

חיים אורון: יש ויכוח גדול על גובה ההשתתפות הממשלתית.

חיים אורון: אבל הכלים האלה לא עובדים, הם לא יכסו את הבעיה היום.

חיים אורון: מנכ"לית משרד החקלאות תיארה את הכלים שהם עובדים עליהם, אבל אני יודע מה יהיה בשלב הבא.

חיים אורון: עכשיו יתחיל משא ומתן, שאסור שיימשך הרבה זמן.

חיים אורון: שהממשלה תגיע לעמדה, ואז התפקיד שלנו הוא להגיד שאם הממשלה - מה שאני מאוד מפקפק - תגיע לעמדה שאפשר יהיה להגיד שהיא סבירה, אפשר להמשיך.

חיים אורון: עכשיו גם ברור, פחות או יותר, מה שלושת המרכיבים לפתרון.

חיים אורון: יש את מרכיב הפיצוי, מרכיב של אשראי, ואוי ואבוי אם האשראי עוד פעם יחליף פיצוי, כי אז אנחנו דוחים את העניין לתקופה קצרה.

חיים אורון: זה חלק מהשינויים שחלים בחקלאות.

חיים אורון: בתעשייה יש ביטוח סיכונים, יש ביטוח נזק תוצאתי, יש מנגנונים שלמים.

חיים אורון: החקלאות נעשית יותר ויותר תעשייה, גם בהיקף ההשקעות, גם בצורך להבטיח אותן, והכלים האלה הם הרבה פחות משוכללים.

חיים אורון: למשל, הנושא של נזק הוצאתי, למשל נושא אובדן הרווחים.

דוד גינסבורג: זו שאלה של פרמיה.

חיים אורון: זה בסוף ייגמר בפרמיות, שהחקלאים הלא חזקים לא יוכלו לעמוד בהן.

חיים אורון: זה יכול להיות מכשיר שיביא עוד פעם לתהליך מאוד בעייתי שקורה היום בחקלאות, שיעופו החוצה חקלאים שאנחנו רוצים שימשיכו להיות חקלאים, מסיבות שונות, אבל הם לא יעמדו בהוצאות.

חיים אורון: פה נכנס הוויכוח עד כמה המדינה, בקומות מסויימות, נכנסת בתשלום הפרמיה.

יצחק בן ישראל: אתה יכול להתחלה ולהגיד מה אנחנו צריכים לעשות?

חיים אורון: אנחנו צריכים לתת גב לחברים שמנהלים את המשא ומתן, לדרוש מהם לבוא לפה בעוד שבוע ולהגיד לנו איפה המשא ומתן עומד, לראות מהם הפערים האמיתיים ולהתחיל לדפוק.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת ריבלין, בבקשה.

ראובן ריבלין: דנו הבוקר בנושא רעידות האדמה, דבר שלגבי רובנו הוא לא מוחשי.

ראובן ריבלין: אנחנו לא יכולים לכמת את זה.

ראובן ריבלין: לצערי הרב, את נזקי הטבע אנחנו רואים.

ראובן ריבלין: אנחנו מדינה שהבסיס העיקרי של הקמתה היה ההתיישבות, שהייתה המימוש האמיתי של הציונות – למרות שהיו הרבה יהודים טובים שהתפללו, ותפילתם עזרה, כי עובדה שהחקלאים הגיעו.

ראובן ריבלין: אני מודה שיש לי קשר גדול לחקלאות, משום שהבוקר הודיעה לי אשתי שאכלתי את האבוקדו האחרון שנקטף לפני הקרה.

ראובן ריבלין: קיימנו פה דיון בנושא הזה בזמן שביטלו בחוק ההסדרים, ואמרתי את דברי כבר שם, שאנחנו לא יכולים לוותר על זה, כי כשנעמוד בפני מכה שתגיע אלינו, צריך להמשיך לקיים.

ראובן ריבלין: התנגדתי אז, אבל זעקתי לא נשמעה.

ראובן ריבלין: לדעתי, אנחנו צריכים עכשיו להיות שותפים בתהליך, ולהזמין את שר האוצר או את מנכ"לו או את ראש אגף התקציבים או את שלושתם יחד לכאן.

ראובן ריבלין: לומר להם שהכנסת או ועדת הכספים רואה בדאגה רבה את עתידה של החקלאות, לא לטווח של 50 שנה, לשנה הבאה.

ראובן ריבלין: אנחנו רוצים לדעת איך אנחנו מקדמים את הדברים.

סטס מיסז'ניקוב: אשכלל את הצעתך.

סטס מיסז'ניקוב: נעשה את זה בכתב ונבקש ממנו לבוא בעוד שבוע עם תשובות.

ראובן ריבלין: אנחנו מבקשים להזמין לדיון ממצה, אבל מוקדם ככל האפשר, כדי שנעמוד לעזר.

ראובן ריבלין: אחרת משרד האוצר יגיד למשרד החקלאות: יש לך תקציב, טפל בעניינים האלה.

ראובן ריבלין: אני אומר לך שלמשרד החקלאות אין בתקציבו שום יכולת לתת מענה, אפילו לכדי 25% מהבעיות הקיימות.

ראובן ריבלין: בקרן הביטוח יש 260 מיליון, אם מדובר ב-700 מיליון אתם רואים מה הפער.

ראובן ריבלין: צריך למצוא את המקור התקציבי.

חיים אורון: עזרה לענפי המשק, יש שם ארבעה מיליארד.

ראובן ריבלין: צריכים להסביר למשרד האוצר שכל עיכוב יביא אותנו למצב שבו נצטרך להוסיף.

ראובן ריבלין: יפה שעה אחת קודם.

ראובן ריבלין: אפשר לשלוח מכתב - - -

סטס מיסז'ניקוב: בעוד אתה מציע, מנהל הוועדה כבר התחיל לנסח מכתב.

אבישי ברוורמן: מה שקורה בארצות הברית, ברגע שיש אסון כלשהו הנשיא מחליט והסנאט מאשר.

אבישי ברוורמן: הופתעתי לשמוע שאסון טבע מוגדר פה רק דבר שקשור לתשתיות.

אבישי ברוורמן: אני כבר רוצה לשנות את החוק הזה.

אבישי ברוורמן: דבר שני, הברבור שילך וייעשה עם התהליכים הרגילים לא עובד.

אבישי ברוורמן: הכוח היחיד של הוועדה הזו הוא ללחוץ בצורה עקיפה על מקבלי ההחלטות.

אבישי ברוורמן: לצערי, המערכת כל כך סבוכה עם ביורוקרטיה ופוליטיקה, שהיא לא מביאה לתוצאות רצויות, וזאת הבעיה האמיתית של ישראל.

אבישי ברוורמן: לכן, אני תומך בעצתם של שני חבריי הוותיקים, חברי הכנסת אורון וריבלין.

אבישי ברוורמן: הדרך היחידה היא מכתב ואם לא- תגובה.

אבישי ברוורמן: אחרת ימשיך כל התהליך, שמבזה גם את הכנסת וגם את הביורוקרטיה הממשלתית.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: חבר הכנסת וילן, בבקשה.

אבשלום וילן: לא אכנס לויכוח המהותי, אבל אין ספק שהמדינה התנערה, ומכרו לנו קצת חתול בשק.

אבשלום וילן: זה סביר להיקפים קטנים, לא למכה כזאת.

אבשלום וילן: התחיל משא ומתן, אני די סקפטי לגבי תוצאותיו.

אבשלום וילן: הבעיה איננה עזרה ראשונה, אלא התמיכה הכוללת.

אבשלום וילן: לכן, אני מציע לקבל את ההצעה של חבר הכנסת ריבלין עם השיפור של חבר הכנסת אורון.

אבשלום וילן: אנשי האוצר צריכים לדעת שאם לא יתנהל משא ומתן רציני, עם סדרי גודל סבירים, 20,000 חקלאים בכל רחבי המדינה יהיו בבעיה רצינית.

אבשלום וילן: למרות ששר האוצר אמר לי שהוא ראה מה קרה בנגב, איך נשרפו שתילים ומה המשמעויות, אני מציע שהוועדה הזאת תוציא את המכתב, ונבקש שתוך שבועיים יבואו לכאן עם פתרונות.

אבשלום וילן: אנחנו חייבים לתת גיבוי אמיתי, כי זה סדר גודל של קטסטרופה.

אבשלום וילן: אם לא יהיה את הגיבוי אז במקום 20,000 בעוד שנה יהיו 15,000.

סטס מיסז'ניקוב: מה תיקון החוק?

אבשלום וילן: זה מורכב.

אבשלום וילן: אין זמן לקיים עכשיו דיון על הביטוח.

אבשלום וילן: אבל זה אפשרי.

אבשלום וילן: המדינה רצתה לברוח מביטוח נזקי טבע, וזאת הייתה הצעת פשרה.

אבשלום וילן: זה הכול נובע מאיך המדינה לא תשלם כסף.

אבשלום וילן: אתה סוגר את החלון, נפתחה הדלת, ותאלץ לשלם הרבה יותר כסף.

אבשלום וילן: זה ויכוח מאוד גדול אתם, הוא נמשך הרבה מאוד שנים.

אבשלום וילן: הפתרון שהלכו עליו היה כאילו קו הגנה, צריך להתחיל אותו מההתחלה.

אבשלום וילן: אני מקווה שגם להם ירד האסימון.

שי חרמש: העבודה של גברת שאלתיאל נכונה.

שי חרמש: אם היא יוצרת היום ביטוח שמשלב אסון טבע עם הנזקים האלה ומגיעה להסכמה, אז פתרון ביטוחי.

סטס מיסז'ניקוב: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: נציג האוצר בבקשה.

אוהד רייפן: קודם כול, אני רוצה להבהיר לחברי הוועדה שאין פה שום כוונה לעכב את התהליך.

אוהד רייפן: אנחנו נמצאים בדיונים עם משרד החקלאות, והם יעידו על זה.

ראובן ריבלין: הבקשה היא לא של משרד החקלאות אלא שלנו.

אוהד רייפן: בוודאי.

אוהד רייפן: אין לנו כוונה לא לעכב ולא למרוח.

אוהד רייפן: החוק מבהיר לא רק שניתן לתת פיצוי על תשתיות של חקלאות, אלא גם על דברים שהם לא ברי ביטוח.

אוהד רייפן: אומנם הצו עוד לא יצא, אבל הכוונה היא שאפשר להעביר דרך החוק פיצוי למה שהוא לא בר ביטוח, ולכן אין צורך לשנות אותו.

שי חרמש: אבל הכול בר ביטוח, כל היבולים.

ניסן סלומינסקי: אל תשכנע אותו כרגע.

ניסן סלומינסקי: אחרי שהם ישלמו אז תדבר.

ניסן סלומינסקי: קודם כול תכניס את זה בחוק.

אוהד רייפן: כבר היום משלמים מעל 80 מיליון שקלים בשנה השתתפות בפרמיות ביטוח לחקלאים.

אוהד רייפן: אין כוונה להקטין את זה.

אוהד רייפן: נשמח שיותר ויותר חקלאים יעשו ביטוח כמה שיותר רחב.

אוהד רייפן: אין כוונה להפקיר את החקלאים.

אוהד רייפן: מצד שני, צריך לזכור שאנחנו צריכים לעודד את החקלאים לבטח, וחקלאים שלא ביטחו, כמו שאמר חבר הכנסת ריבלין, לא צריכים לקבל פרס על זה.

סטס מיסז'ניקוב: תודה רבה.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מאמצים את ההחלטה שהציעו חברי הכנסת ומוציאים מכתב לשר האוצר.

סטס מיסז'ניקוב: נמשיך לעקוב אחרי הנושא הזה.

סטס מיסז'ניקוב: אני נועל את הישיבה.