ועדת הכספים, כנסת 17, פרוטוקול מספר 689, 2008-01-29 10:30

סטס מיסז'ניקוב: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים בנושא הצעת חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (תיקון מספר 20) (הגבלת תקופת התחולה), התשס"ח-2007.

יהודה נסרדישי: קיים חוק התיאומים חוק שנקרא חוק תיאום אינפלציוני שבזמנו קראו לו חוק האינפלציה.

יהודה נסרדישי: חוק האינפלציה נולד כאשר הוועדה הייתה בראשותו של עוזי שטיינברג שהיה נציג מס הכנסה.

יהודה נסרדישי: לאחר מכן אמרנו שנשפץ אותו ונסדר אותו, והוקמה ועדה נוספת, ועדת סוארי שהביאה את חוק התיאומים בתנאי אינפלציה.

איתן צחור: זה היה ההפך.

איתן צחור: קודם סוארי ואחרי כן שטיינברג.

יהודה נסרדישי: אני מתנצל.

יהודה נסרדישי: הוותיקים בינינו שיושבים כאן – יושבת כאן הממונה על הכנסות המדינה, פרידה ישראלי ועבדכם הנאמן – ניגנו על כינורות החוק הזה.

יהודה נסרדישי: החוק הזה נולד כאשר האינפלציה במדינת ישראל הרקיעה שחקים במאות אחוזים בשנה.

יהודה נסרדישי: לדוגמה, המדד היה עולה מחודש לחודש ב-24 אחוזים והוא בא לתת תרופה איך להביא את ההכנסה שמשלמים עליה מס לערכים ריאליים, לנטרל ממנה את האינפלציה.

יהודה נסרדישי: מה קורה היום.

יהודה נסרדישי: קודם כל, חיינו בקופסא הקטנה שלנו אבל נפתחנו לעולם הרחב עם השקעות בחוץ ועם עסקים בחוץ.

יהודה נסרדישי: החוק הזה בחלק מהמקרים אפילו גורם לעיוותים ולכן התקבלה החלטה, אני לא רוצה לומר לבטל אותו או להקפיא אותו אלא להרדים אותו בתרדמה כך שהמשק הישראלי ישדר ריאליות כאשר אין אינפלציה.

יהודה נסרדישי: בנוסף לכך, לאחר בדיקות שערכנו לא ראינו שום קשר בין עליית מחירי העגבניות והמלפפונים לפעילות במשק בארץ ובחוץ לארץ.

יהודה נסרדישי: לכן הגענו לכלל מסקנה להביא את הצעת החוק לבטל אותו.

יהודה נסרדישי: לכן אנחנו כאן ואנחנו מבקשים לבטל את החוק.

ראובן ריבלין: מה יקרה אם תהיה אינפלציה שלילית?

יהודה נסרדישי: אנחנו לא מוחקים את החוק מספר החוקים אלא אנחנו מרדימים אותו בהוראת שעה.

יהודה נסרדישי: לא הלכנו אוטומטית לביטול החוק אלא השקענו חשיבה – משרד האוצר, בנק ישראל גופים רבים אחרים לרבות לשכת עורכי הדין, לרבות לשכת רואי חשבון שהם צלע מרכזית כאן, גופים ציבוריים במשק – ואכן הגענו לכלל מסקנה אחרי כל העבודה שעשינו להביא את הצעת החוק שמוצגת כאן היום, לבטל את החוק.

פרידה ישראלי: כפי שאמר יהודה, משנת 1982 נמצאים עם חקיקת מיסוי מיוחדת לתנאי אינפלציה.

פרידה ישראלי: באותה שנה האינפלציה הייתה 132 אחוזים והיינו בשיעורים של מאות אחוזים בשנה.

פרידה ישראלי: ככל הידוע לנו, אנחנו כיום מדינה בוודאי המפותחת היחידה בעולם שעדיין יש בה חקיקת מס, חוק מיוחד של מיסוי בתנאי אינפלציה כאשר החוק חוקק כתרופה למחלה שהייתה למשק הישראלי, כאשר בעצם המחלה הזאת כבר לא קיימת ולכן אין מקום להמשיך ולהחיל את הוראות החוק.

פרידה ישראלי: החשבונאות כבר עברה לפני מספר שנים לדיווח נומינלי והפסיקו את המנגנונים של ההתאמה גם בדוחות הכספיים של הפירמות.

פרידה ישראלי: דבר נוסף שלקחנו בחשבון הוא שכאשר מדובר בשיעורי אינפלציה גבוהים, אזי לקחת בחשבון את מדד המחירים לצרכן זה קירוב נכון להשפעה של עלויות המחירים גם על פירמות.

פרידה ישראלי: כאשר המדדים נמוכים, באמת עליית מחירי הצימרים בצפון או העגבניות, הביצים או החלב לא משקפים את הסביבה העסקית שהפירמות עומדות בפניה והם כבר לא מהווים קירוב טוב ונכון למחירים שרואות לפניהן הפירמות.

פרידה ישראלי: לכן לפעמים חוק המיסוי, ההשפעות שלו שמחושבות לפי מדד המחירים לצרכן, לא רק שהן לא נכונות אלא הן עלולות גם לעוות.

פרידה ישראלי: לכן חשבנו שהגיע הזמן שנהיה כשאר העמים ונחסוך מעצמנו את מנגנון התיאום בשל אינפלציה.

פרידה ישראלי: נושא נוסף שלקחנו בחשבון הוא שבתקופת החקיקה של חוק המיסוי בתנאי אינפלציה היינו ב-61 אחוזים מס חברות בישראל, כאשר היה אפס מיסוי על יחיד בשוק ההון.

פרידה ישראלי: זאת אומרת, היינו במצב שיחידים את הכסף שלהם היו משקיעים בשוק ההון בפטור ממס, ובתוך הפירמות לוקחים הלוואות שעולות 61 אחוזים.

פרידה ישראלי: זאת אומרת, המשמעות של ניכוי ההוצאה היא חסכון של 61 אחוזים.

פרידה ישראלי: היום אנחנו במתווה של ירידה במס חברות עד ל-25 אחוזים בשנת 2010 כאשר יחידים משלמים בשוק ההון 20 או 25 אחוזים על ההכנסות שלהם.

פרידה ישראלי: זאת אומרת, כל הנושא הזה של שיווי משקל ורצון לקחת הלוואות כדי לממן את העסק, למשוך דיבידנדים מהפירמה ולקחת הלוואה , משתנה בצורה המשמעותית.

פרידה ישראלי: מה החוק שלפנינו.

פרידה ישראלי: אנחנו בעצם מבצעים הגבלת תחולה לסעיפי חוק התיאומים בשל אינפלציה כאשר אנחנו משאירים בתוקף מספר הוראות מעבר נדרשות.

פרידה ישראלי: הוראות המעבר שנדרשות, הנושא העיקרי הוא ניכוי בשל פחת כאשר אנשים קיבלו הצמדות של פחת משנה לשנה, ואנחנו קובעים לא שההצמדה תיפסק ונחזור לפחת המקורי אלא הסכומים שהוצמדו – הן של הפסדים והן של ניכוי בשל פחת שהוצמדו לתוך שנת המס 2007 – יישארו בערכם הצמוד לתום 2007 ויפסיקו להיות מוצמדים בעתיד.

פרידה ישראלי: כפי שאמרתי, יש מספר הוראות מעבר שנמצאות בתוך חוק התיאומים ויש מספר נושאים שלא נמצאים בתוך ההצעה ואנחנו רוצים יחד עם ההצעה להציג אותם.

פרידה ישראלי: מדובר בנושאים שבמהלך התקופה ישבנו עם נציגים של ארגונים מקצועיים שונים וקיבלנו הצעות למספר תיקונים שצריך לבצע בחקיקה.

פרידה ישראלי: לפני שאני מדברת על שינויים, האם יש שאלות שרוצים להתייחס לגופו של עניין.

קריאה: עוד לא הבנתי מה לב התיקון שאת מציעה ולא מה הוראות המעבר.

פרידה ישראלי: חוק המיסוי בתנאי אינפלציה מכיל בתוכו מנגנון שאתה משתמש לצורך הפעלת המנגנון במאזן של החברה, בהון, בהתחייבויות שלה ובסוגי הנכסים השונים.

פרידה ישראלי: כאשר אתה מפעיל את המנגנון הזה, אחרי ההפעלה שלו, אתה בעצם מקבל תוצאה של הכנסה חייבת.

פרידה ישראלי: במקום שהיא כפי שהיא שוטפת במשך השנה, אתה מקבל בעצם את ההכנסה החייבת במונחי סוף שנה.

פרידה ישראלי: זאת המטרה של המנגנון הזה.

פרידה ישראלי: אנחנו אומרים שאפשר להניח למנגנון הזה ולקחת את ההכנסה הנומינלית שחושבה לפירמה לפי הנתונים השקליים הנומינליים שלה ולא להפעיל את אותו מנגנון תיאום שמתאם לי את ההכנסה למונחי סוף שנה, שזאת התוצאה שלו.

פרידה ישראלי: לגבי סכומים שהם היסטוריים, שעברו שיערוך על פני שנים, אנחנו לא חוזרים לסכומים המקוריים אלא נשארים בסכומים מעודכנים עד סוף 2007 ועוצרים.

קריאה: מה יקרה אם האינפלציה תרים ראש?

פרידה ישראלי: השאלה היא מה זה תרים ראש.

פרידה ישראלי: הסיפור של הוראות החוק הוא לא מקובל בעולם.

פרידה ישראלי: כאשר מגיעים משקיעים מחוץ לארץ, לא יודעים מה זה חקיקה כזאת, הם צריכים לבדוק מה זה השפעות של חוק מיסוי בתנאי אינפלציה.

פרידה ישראלי: יש תנאי אינפלציה בישראל?

פרידה ישראלי: אנחנו רוצים לדבר באותה שפה שהיא היום השפה של החשבונאות.

פרידה ישראלי: זאת אומרת, כאשר פירמה מכינה מאזן והיא אומרת כמה היא שווה לבעלי המניות, לנושים, לבנקים, היא בעצם מראה את הכל בשקלים נומינליים היום.

פרידה ישראלי: הפסיקו את ההתאמה.

פרידה ישראלי: אין סיבה שלצורך מס הכנסה הרווח יחושב בצורה שונה ממה שמקובל היום בעולם.

פרידה ישראלי: אנחנו רוצים להפסיק את המנגנון הזה.

פרידה ישראלי: הפסקה של הוראות החוק, מפסיקה את אותו מנגנון ועושה חישוב שאלה היו ההכנסות, כמה קיבלתי, אלה היו ההוצאות, מה הוצאתי, מחילה את הדינים ועושה את חישוב ההכנסה החייבת כפי שיש לנו על פי החוק בפקודת מס הכנסה והדינים האחרים.

פרידה ישראלי: אין משהו נוסף שאני יכולה להסביר חוץ מזה שאני מבקשת להפסיק את המנגנון.

פרידה ישראלי: לא כתוב שהחוק מבוטל מספר החוקים אלא כתוב שסעיפי החוק יפסיקו לחול בתום שנת המס 2007, החוקי מושעים ויחולו הוראות המעבר כפי שאמרתי, הצמדות עד לתחילת 2007 של מה שהיה צריך.

פרידה ישראלי: זה אומר שאם האינפלציה בעתיד תרים ראש – ו-3 אחוזים או 3.5 אחוזים זאת לא הרמת ראש שמצדיקה את ההחלה של הוראות החוק – ואם חס וחלילה, אנחנו לא צופים את זה, נגיע לשיעורים משמעותיים בצורה כזאת שתהיה חשיבה שיש מקום לחזור, זה יהיה.

יעקב ליצמן: על איזה אחוז את מדברת?

פרידה ישראלי: אני לא חושבת שצריך להצהיר על אחוז, אבל זה צריך להיות אחוז משמעותי ופרמננטי.

יעקב ליצמן: לפני שנה היו 3 אחוזים.

פרידה ישראלי: יעד האינפלציה היה 1 עד 3, הייתה החטאה קטנה של יעד האינפלציה.

פרידה ישראלי: היה 3,2 אחוזים.

ראובן ריבלין: אם היעד היה 1 עד 3, הם לא חרגו מהיעד.

ראובן ריבלין: זה צריך להיות תהליך מתמשך ובסכום גבוה.

יעקב ליצמן: אתה יודע מה זה 1 עד 3?

יעקב ליצמן: זה פי שלוש.

פרידה ישראלי: בהערכה שלנו, במיצוי מלא, לא בשנים הראשונות, בהיקף של עד 800 מיליון שקלים.

יהודה נסרדישי: לחוק יש גם הוצאה תפעולית.

יהודה נסרדישי: יש פה תעסוקה.

יהודה נסרדישי: צריך להניח לו.

פרידה ישראלי: מכינים דוחות ונספחים.

ראובן ריבלין: אם באמת לא צריך את כל המנגנון, תבטל את החוק.

ראובן ריבלין: לעומת זאת, אם אתה רוצה להשעות את החוק, אתה צריך אותו.

פרידה ישראלי: זאת לא השעיה.

ראובן ריבלין: או צריך או לא צריך.

ראובן ריבלין: אם אני הייתי במקומכם, גם אני הייתי מגיש את הצעת החוק.

ראובן ריבלין: זה לא אומר שאם אתם במקומי, הייתם מצביעים כמוני.

ראובן ריבלין: הקואליציה צריכה להעביר את חוקי המדינה ואת חוקי הממשלה וזה לא תפקידה של האופוזיציה.

ראובן ריבלין: כל יום אנחנו נמצאים כאן – חבר הכנסת בן-ישראל היום הצטרף וזה באמת ראוי לשבח – במצב שאין אף אחד מהקואליציה.

סטס מיסז'ניקוב: אתמול בתוכנית כלכלית נתתי תשבחות לארבעה אנשי אופוזיציה שאתמול העבירו הצעת חוק ממשלתית.

סטס מיסז'ניקוב: אתה רוצה להרוס את הרושם?

ראובן ריבלין: לא.

ראובן ריבלין: אתה תצביע עכשיו, ואם אתה תשיג רוב - אין בעיה.

ראובן ריבלין: אם לא תשיג רוב, תבקש רביזיה.

ראובן ריבלין: אתמול הצבעתי בניגוד לדעתו של חברי חבר הכנסת ליצמן כי חשבתי שלא צריך להעניש את ילדי ישראל בגלל קרן רש"י.

ראובן ריבלין: אני חושב שלא צריך להזעיק את אנשי הקואליציה, אבל צריך ללמד אותם שהדברים האלה לא עובדים כך ושאנחנו לא עובדים של הקואליציה.

ראובן ריבלין: ברגע שאתה יושב-ראש, יש לך חובה לממלכה, לא לממשלה.

ראובן ריבלין: יושב-ראש ישיבה צריך לדעת שאם הוא יושב-ראש, הוא צריך לתמוך בהצעות שהוא מביא.

יצחק בן ישראל: אני מבין שזה יגדיל את הגבייה בחצי אחוז לפי המספרים שאתם מציינים.

ראובן ריבלין: יש הגיון רב בחוק הזה.

ראובן ריבלין: אני זוכר שכאשר חוקקנו את החוק הזה, זה היה בזמנים של אדון ארידור, עת הייתה 300 אחוזים אינפלציה.

ראובן ריבלין: 427 אחוזים אינפלציה.

ראובן ריבלין: אני אומר שאני בעד החוק, אבל אני אצביע נגדו.

ראובן ריבלין: אני אצביע נגדו רק כדי שיבואו חברי הקואליציה וימלאו את תפקידם כאן.

ראובן ריבלין: אנחנו לא עובדים עבורם.

ראובן ריבלין: לא יכול להיות מצב בו ועדת הכספים של הכנסת יושבת כאן וכל ההעברות הכספיות, האופוזיציה מעבירה.

ראובן ריבלין: חברי הכנסת מהקואליציה לא מעלים על דעתם שהם צריכים להיות כאן.

יעקב ליצמן: אם אדוני יושב-ראש הוועדה יוציא הודעה מסודרת היום אחרי הישיבה שבעקבות חברי הכנסת מהאופוזיציה הובא חוק זה וזה – אז אני מוכן להצביע בעד.

סטס מיסז'ניקוב: לא שמעת מה אמרתי אתמול.

סטס מיסז'ניקוב: הופעתי בתוכנית כלכלית ואמרתי שבזכות ארבעה אנשי אופוזיציה עבר חוק ממלכתי של הזנה לילדים בבתי הספר.

סטס מיסז'ניקוב: אגב, אני בטוח שגם יהודה לא מתנגד לכך שבזכותך עבר החוק.

ניסן סלומינסקי: אני שמח מאוד שבזכות האופוזיציה החוק עבר, אבל אני מבקש שכאשר יגיעו חוקים אחרים לא יהיה מצב של גיוס קואליציוני של אנשים שלא היו בישיבות.

סטס מיסז'ניקוב: זה כבר גובל – סליחה על הביטוי – בסחיטה.

ניסן סלומינסקי: מי שמשתתף מהקואליציה – בכבוד, אבל לא יכול להיות מצב שהאופוזיציה עושה את כל העבודה וברגע של הצבעה, ברגע לוחצים על הכפתור ואנשי הקואליציה מגיעים.

סטס מיסז'ניקוב: ברשות

סטס מיסז'ניקוב: כם, אני רוצה לחזור למהות ולהבין על מה אנחנו הולכים להצביע כי יכול להיות שגם אני אצביע נגד.

יהודה נסרדישי: יש השלמה לדוח הזה.

יהודה נסרדישי: אנחנו עבדנו מול לשכת רואי חשבון, מול לשכת עורכי הדין, מול גופים מייצגים וגם גופים עסקיים.

יהודה נסרדישי: נתקלנו בתופעות שאכן היו גופים מסוימים שמחזיקים הון עצמי אדיר מכוח חוק או מכוח ההוראות ולכן גם ברמה של שלושה אחוזים המחיר הגבוה שיפגע בהם, הוא אדיר וגדול.

יהודה נסרדישי: למשל, בנקים, חברות ביטוח למיניהן.

יהודה נסרדישי: אם מותר לי לומר, הבנקים מחזיקים בשנת 2007 כ-25 מיליארד שקלים הון עצמי בהוראתו המפורשת של הבנקים.

יהודה נסרדישי: חברות הביטוח מחזיקים סכום קצת נמוך מזה.

יהודה נסרדישי: לכן גם אנכי חושב שיש איזשהו עיוות בעניין מס רווח ומס שכר.

יהודה נסרדישי: מס רווח צריך להיות מוכר כהוצאה.

יהודה נסרדישי: השאלה הנשאלת היא האם מנכים קודם את מס השכר ואחר כך מחשבים את מס הרווח או ההפך.

יהודה נסרדישי: מקדמת דנא יש איזה ליקוי בדוח הזה, בטכניקה הזאת.

יהודה נסרדישי: ניכוי חוקי בחוק מע"מ, נדמה לי שזה בסעיף 4 או בסעיף 5 לחוק מע"מ, ואז בהזדמנות הזאת אנחנו הסכמנו לבטל את העיוות הזה על מנת שזה ייתן להם פיצוי מסוים כנגד רמת השחיקה של ההון שלהם, גם ברמות של 3 אחוזים.

יהודה נסרדישי: אנחנו מצרפים את זה להצעת החוק הקיימת.

ראובן ריבלין: באיזה דרך?

יהודה נסרדישי: בדרך שתיקון העיוות הזה יקל עליהם.

שגית אפיק: למעשה הם מתקנים את חוק המע"מ.

ראובן ריבלין: אבל לא מצביעים על זה.

סטס מיסז'ניקוב: מצביעים.

ראובן ריבלין: איך אנחנו יכולים להצביע על זה?

ראובן ריבלין: זה לא מונח לפנינו.

ראובן ריבלין: אפשר בדרך של הסתייגות, אבל אין לנו הסתייגות כאן אלא אם כן הממשלה מגישה הסתייגות לחוק שלה עצמה.

סטס מיסז'ניקוב: זאת ההסתייגות של הממשלה.

יהודה נסרדישי: הסתייגות של הממשלה.

ראובן ריבלין: תביאו לנו את הנוסח ונצביע על זה כהסתייגות.

סטס מיסז'ניקוב: הם הביאו.

ראובן ריבלין: נצביע על זה כהסתייגות ונכניס את זה.

יהודה נסרדישי: יש כאן את הנוסח.

ראובן ריבלין: כאשר אתם מביאים את זה, אם היו כאן חברי קואליציה שמומחים בהליכים הפרלמנטריים, הם היו אומרים נושא חדש.

יהודה נסרדישי: לא.

ראובן ריבלין: אז היינו אומרים לוועדת הכנסת לברר את העניין הזה, שם בטח הקואליציה הייתה גם מגייסת רוב.

פרידה ישראלי: הזכרנו בקריאה ראשונה את העובדה.

סטס מיסז'ניקוב: משולם נהרי נאם בקריאה ראשונה ובדיוק על זה הוא דיבר.

ראובן ריבלין: כאשר אתה נואם ויש לך טקסט, אני לא באתי לישיבה - למרות שיש לי נוכחות קונסטרוקטיבית – משום שקראתי את הצעת החוק והסכמתי לה.

ראובן ריבלין: נהרי דיבר דבר, למרות שלא הייתי במליאה, אני הייתי במליאה, ולכן אני צריך לדעת מה שהוא אמר.

ראובן ריבלין: לכן יש שאלה אם זה לא נושא חדש.

סטס מיסז'ניקוב: לא.

סטס מיסז'ניקוב: הוא דיבר במליאה ואתה מכיר את התקנון הכי טוב בחדר הזה.

פרידה ישראלי: אני מציעה שנעבור סעיף סעיף.

ראובן ריבלין: אתם אומרים חוק מס ערך מוסף, אבל כאשר אני אפתח את חוק מס ערך מוסף, זה לא יהיה בתוכו?

פרידה ישראלי: זה יהיה בתוכו.

ראובן ריבלין: לעשות צחוק מעבודת הכנסת, גם כן יש גבול.

ראובן ריבלין: אנחנו עוסקים כרגע, עם כל הכבוד, בהצעת חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה) (תיקון מספר 20).

ראובן ריבלין: בתיקון מספר 20 אומרים שהצעת חוק לתיקון מס ערך מוסף משתנה.

ראובן ריבלין: היא לא תיכנס בחוק מס ערך מוסף אלא היא תיכנס כאן, אלא אם כן אתם רוצים תיקון עקיף, כי אז נשנה את חוק מס ערך מוסף שמובא בפנינו.

ראובן ריבלין: זה לא נושא חדש אבל זה עשיית שימוש לרעה בהליכי הכנסת.

ראובן ריבלין: זה דבר שהוא לא מתקבל על הדעת.

ראובן ריבלין: אני עכשיו מדבר על דבר שהוא יסוד בעבודת הכנסת.

ראובן ריבלין: אני מכבד את זה, אין לי בעיה שהיום בערב תעבירו את זה ומחר בבוקר נצביע, אבל זה לא כאן.

מיכל דויטש-הנר: ההצעה שמונחת בפניך כוללת תיקונים עוקפים גם לפקודת מס הכנסה.

מיכל דויטש-הנר: אמנם הכותרת שלה היא הצעת חוק לתיקון.

ראובן ריבלין: והם ישונו בהתאם?

מיכל דויטש-הנר: בוודאי.

ראובן ריבלין: התיקונים הם בפקודת מס הכנסה אבל לא תיקונים בפקודת מס ערך מוסף ולא תיקונים במס שבח.

ראובן ריבלין: אם כך, הדבר הזה יכול להיות ממין העניין.

שגית אפיק: 1.

שגית אפיק: תיקון סעיף 32 בחוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה), התשמ"ה-1988 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 32 – (1) במקום סעיף קטן (א) יבוא: "(א) תחולתו של חוק זה לגבי שנות המס 1985 עד 2007".

שגית אפיק: (2) בסעיף קטן (ג) – פסקה (2) – תימחק.

שגית אפיק: בפסקה (3), במקום "(6(ג), 22(א)", יבוא "20(א)(1) ו-(ב)".

פרידה ישראלי: זאת המסגרת הכללית להגבלת התחולה של החוק.

פרידה ישראלי: הקביעה שתחולתו של החוק היא לגבי שנות המס 1985 עד 2007.

יעקב ליצמן: זה נקרא ביטול?

ניסן סלומינסקי: זאת הרדמה.

ניסן סלומינסקי: מרדימים אותו מקפיאים אותו.

טליה דולן: זה לא ביטול.

טליה דולן: זה סיום תחולה.

שגית אפיק: מפסיקים את ההפעלה שלו.

ניסן סלומינסקי: אם תרצו להפעיל את זה, תצטרכו חוק חדש?

פרידה ישראלי: כן.

פרידה ישראלי: נצטרך חקיקה חדשה.

טליה דולן: יצטרכו לעשות התאמות.

יעקב ליצמן: מה איכפת לכם לומר שזה בוטל?

טליה דולן: היו לנו מחשבות עם הממונה.

יעקב ליצמן: תשתפי אותנו במחשבות.

טליה דולן: הוראות המעבר היו יותר מסובכות ולכן בהתייעצות עם הממונה על נוסח החוק במשרד המשפטים היא אמרה תסיים את תחולת החוק.

פרידה ישראלי: סעיף 32 לחוק שמתייחס לתחולה של החוק ואומר שהוא משנת 1985 ואילך, כעת מתוקן ואומר שהחוק יחול עד 2007.

פרידה ישראלי: יש פה תיקון שמדבר על נושא של סעיפים שיש בחוק הנוגעים לאי-קבילות ספרים ואנחנו אומרים כאן שאותם סעיפים יחולו גם לאחר תום תחולת החוק.

שגית אפיק: 2.

שגית אפיק: הוספת סעיף 33א אחרי סעיף 33 לחוק העיקרי יבוא: "33א הוראות מעבר לגבי תום התחולה עם תום תקופת תחולתו של חוק זה יחולו הוראות אלה: (1) סעיפים 1, 2, 15, 24 ותוספות א' עד ג' ימשיכו לחול ככל שהם נוגעים להוראות הממשיכות לחול לפי סעיף זה.

שגית אפיק: (2) התקנות לפי סעיף 3(א) ימשיכו לחול.

פרידה ישראלי: הסעיפים שנדרשים לצורך החלת הוראות המעבר של החוק ימשיכו לחול.

פרידה ישראלי: אנחנו צריכים עדיין להישאר עם הגדרות מסוימות ולכן יש כאן אמרה שהן ימשיכו לחול.

פרידה ישראלי: תקנות לפי סעיף 3(א) אלה תקנות הפחת.

פרידה ישראלי: על פי חוק התיאומים יש פחת בשיעורים גבוהים יותר מתקנות הפחת הרגילות וההחלטה היא שהפחת בשיעורים הגבוהים יותר ימשיך לחול וזה בעצם בגלל שאנחנו מפסיקים את מנגנון הצמדת הפחת ואנחנו מאפשרים ניכוי של פחת בשיעור גבוה יותר כפי שיש בתקנות על פי 3(א) שימשיכו לחול.

איתן צחור: כאן רצינו להעיר הערה.

איתן צחור: לא הספקנו לדבר על זה.

איתן צחור: ההערה היא הערה סמנטית אבל היא יכולה בהחלט להיות משמעותית.

איתן צחור: התקנות מתייחסות לנכסים קבועים.

איתן צחור: בנכסים קבועים היה מונח שחוק התיאומים מדבר עליו.

איתן צחור: מה שאת צריכה היום לדבר עליו זה לא נכסים קבועים אלא נכסי הון.

איתן צחור: התקנות צריכות להיות מתוקנות כך שלא ידובר על נכסים קבועים אלא על נכסי הון.

פרידה ישראלי: התקנות לא מדברות על נכסים קבועים.

איתן צחור: המונח נכסים קבועים הוא כבר לא רלוונטי.

פרידה ישראלי: זה ייבדק.

שגית אפיק: (3) סעיף 3(ב) עד (ה) ימשיך לחול לגבי נכסים קבועים שבידי הנישום, שהיו נכסים כאמור, בידיו, בתום שנת המס 2007, ואולם בסעיף 3(ב), בכל מקום, במקום "עד תום שנת המס" יקראו "עד תום שנת המס 2007".

פרידה ישראלי: לסעיף הזה אני מציעה תיקון.

פרידה ישראלי: סעיף 3(ב) עד (ה) ימשיך לחול לגבי נכסים קבועים שבידי הנישום שהיו נכסים כאמור בידיו, לפחות באחת משנות המס 2002 עד 2007.

פרידה ישראלי: לפי מה שכתוב, רק אם היה נכס קבוע בידך ב-2007 אתה תמשיך לקבל את הניכוי בשל פחת עד סוף 2007, כאשר יש מצב שנישומים יכלו לבחור שלא להיות בתוך הוראות חוק התיאומים וחשבו שבחרו כך ב-2007 ולא הבינו שבעצם זה אומר שלא יקבלו את הפחת בעתיד.

פרידה ישראלי: לכן כהוראה מקלה אמרנו שאם היה הנכס נחשב בידך כקבוע באחת מהשנים 2002 עד 2007, תהיה זכאות להוראות המעבר של הניכוי בשל פחת.

פרידה ישראלי: זאת אומרת, זאת הוראה מקלה ומאפשרת לכל מי שהיה בתוך החוק בשנים 2002 עד 2007 לקבל את הניכוי צמוד עד תום 2007.

שגית אפיק: (4) יתרת הסכום שלא נוכתה בשנת המס 2007 לפי הוראות סעיף 7(ב) תנוכה מההכנסה בשנת המס 2008.

שגית אפיק: הפסד שנוצר מניכוי כאמור ייראה כהפסד מעסק.

ראובן ריבלין: בדקתי את השינויים בחוק מס הכנסה ואתם יודעים שבצינור של צינור מבטלים חוקים בחוקי מס שבח.

ראובן ריבלין: אתם משנים את ההגדרה של נכס בחוק מס הכנסה, שהוא יחייב שינוי גם בחוק מס שבח כפי שנאמר לי.

ראובן ריבלין: זכות חזקה במקרקעין וכולי.

טליה דולן: אנחנו עושים רק תיקון בחוק מס שבח.

פרידה ישראלי: זה רק חלק מסוים.

טליה דולן: אנחנו עושים כאן תיקון אחד.

ראובן ריבלין: מס שבח מחזיר אותך לסעיף 106.

ראובן ריבלין: הבנתי.

ראובן ריבלין: זה משפיע על חוק מס שבח, אבל אתה עושה את זה בחוק העיקרי.

פרידה ישראלי: לסעיף הזה יש תיקון.

פרידה ישראלי: הסעיף הזה אומר שניכוי בשל אינפלציה שלא נוכה בשנת 2007, בגלל מגבלות שיש בחוק, ינוכה במלואה בשנת המס 2008.

פרידה ישראלי: זה בעקבות הערה שקיבלנו מלשכת עורכי-הדין, מאיתן צחור.

פרידה ישראלי: אנחנו רוצים להבהיר שכאשר בשנת 2008 הכנסה כוללת סכום אינפלציוני, לא יהיה פטור או חייב במס של 10 אחוזים, לא תהיה חובה בשנת המס 2008 לנכות את הניכוי בשל אינפלציה כנגדו.

פרידה ישראלי: לכן אנחנו מבקשים להוסיף בסעיף (4), אחרי "בשנת המס 2008", ולומר:

איתן צחור: נצהיר לפרוטוקול שאם יש לנו הכנסה פטורה וכנגדה יש לנו ניכוי, למען הסר ספק – זה גם עולה מתוך הנוסח אבל זה לא ברור – אנחנו מצהירים שהכנסה פטורה לא תפחית את הניכוי.

פרידה ישראלי: לא תהיה חובה לקזז את הניכוי כנגד הכנסה פטורה.

איתן צחור: מן הסתם אף אחד לא יעשה את זה.

יהודה נסרדישי: לא תהיה חובה נגד הכנסה פטורה.

סטס מיסז'ניקוב: אם אתם רוצים שנאשר את החוק, תמשיכו.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו לא סטטיסטים.

יהודה נסרדישי: אדוני היושב-ראש, אני מבקש להציע הצעה.

יהודה נסרדישי: נעשה את הקראת החוק ותרשמו לכם את ההערות, אם יש לכם הערות.

יהודה נסרדישי: הייתי בכמה הקראות חוק, בפרט בתיקון 147, מקריאים שוטף את החוק.

סטס מיסז'ניקוב: זה מה שנעשה כי כרגע לאף חבר כנסת אין הערה.

ראובן ריבלין: ועדת הכספים, כל זמנה בידיה.

ראובן ריבלין: היא כאן כדי לשמוע את הציבור ולהחליט אם החוק טוב או לא.

שגית אפיק: (5) סכום הניכוי שנזקף עד תום שנת המס 2007 ליחידות עבודה או קרקע שהן מלאי עסקי, לפי סעיף 7(ה), יתואם לפי שיעור עליית המדד מתום שנת המס שבה נזקף הניכוי כאמור עד תום שנת המס 2007 וינוכה בשנת המס שבה ההכנסה ממכירתן של יחידות העבודה או הקרקע האמורות דווחה לראשונה.

שגית אפיק: (6) סעיף 9(ג) ימשיך לחול לגבי נכסים קבועים שבידי הנישום, שהיו נכסים כאמור, בידיו, בתום שנת המס 2007, ואולם בכל מקום בסעיף האמור, במקום "יום המכירה", יקראו "תום שנת המס 2007".

שגית אפיק: (7) סעיף 11(ב) ימשיך לחול לגבי סכום הוצאות ריבית על הון שהותר בניכוי לפי סעיף 11(א) לפני תום תקופת תחולתו של שחוק זה.

שגית אפיק: (8) סעיף 12(א) עד (ג) ימשיך לחול בשינויים אלה: (א) בסעיף 12(א), במקום "מתחילת שנת המס 1985 ועד תום שנת המס", יקראו "מתחילת שנת המס 1985 ועד תום שנת המס 2007".

שגית אפיק: (ב) סעיף 12(ב) ימשיך לחול לגבי נכסים קבועים שבידי הנישום, שהיו נכסים כאמור, בידיו, בתום שנת המס 2007, ואולם במקום "ועד חודש מכירת הנכס" יקראו "ועד תום שנת המס 2007".

שגית אפיק: (10) סעיף 18(ג) והתקנות לפיו ימשיכו לחול לגבי מטע ולגבי נכסים קבועים המשמשים בייצור הכנסה ממטע, שבידי הנישום שהיו מטע או נכסים, כאמור, בידיו, בתום שנת המס 2007.

פרידה ישראלי: כאן יש תיקון.

פרידה ישראלי: במקום "בתום שנת המס 2007", יבוא "באחת משנות המס 2002 עד 2007".

פרידה ישראלי: שוב, זאת הוראה מקלה שמאפשרת את הניכוי בשל פחת, גם אם היה נכס קבוע לפני 2007, בין 2002 ל-2007.

שגית אפיק: (11) סעיף 20(א)(2) ו-(3) ימשיך לחול, ואולם בסעיף 20(א)(2) במקום הסיפא החל במלים "יופעלו הוראות פרק ב'", יקראו "לא יותר בניכוי ניכוי של פחת לפי סעיף 3".

פרידה ישראלי: כאן יש תיקון נוסף.

פרידה ישראלי: סעיף 2(א)(2) ו-(3) ימשיך לחול.

פרידה ישראלי: בסוף פסקה (11) אנחנו מוסיפים: "ובסעיף 20(א)(3), הסיפא המתחילה במלים "ולא יותרו" – תימחק.

איתן צחור: זה לא מה שסוכם.

איתן צחור: אמרת שאת מוחקת את זה לחלוטין.

פרידה ישראלי: אני רוצה להסביר במה מדובר.

פרידה ישראלי: אנחנו מדברים על סעיף שהוא סנקציה למי שהפנקסים שלו אינם קבילים.

פרידה ישראלי: למעשה אנחנו מבקשים להותיר את הסנקציה של אי הצהרת ניכוי בשל פחת, אבל אנחנו מוחקים את ה"לא יותרו הוצאות מימון".

פרידה ישראלי: הסנקציה של אי התרת הוצאות מימון נמחקת.

פרידה ישראלי: לכן אני משאירה את סעיף (3) ומוחקת בו את הסיפא "ולא יותרו הוצאות מימון".

איתן צחור: סוכם שגם את כל הנושא של הפסילה, לרבות הנושא של הפיכת מיסוי אינפלציוני לריאלי, תעבירי לפקודה.

פרידה ישראלי: איתן צחור ביקש זה נושא של פנקסים קבילים, שמקומו יותר מתאים בפקודה מחוק התיאומים.

פרידה ישראלי: מדובר בסנקציות שהיו לנו בחוק התיאומים ואנחנו מציעים להשאיר אותם כאן.

איתן צחור: לא כאן.

איתן צחור: אין לזה שום הגיון.

יהודה נסרדישי: אתה מחזיק תקבולים ותשלומים.

יהודה נסרדישי: הוראת הסעיף חלה גם על אלה שמנהלים כפולות ועל החברות.

יהודה נסרדישי: לכן אני לא יכול למחוק אותו מספר החוקים.

יהודה נסרדישי: אני מוחק אותו בשני טעמים.

יהודה נסרדישי: אני אומר שניכוי בשל פחת תקבל, אם ספריך פסולים – לא תקבל.

יהודה נסרדישי: אני אומר שסעיף 17 לא יחול.

יהודה נסרדישי: סעיף 17 דיבר על התרת הוצאות מימון.

יהודה נסרדישי: כל שאר הסנקציות, אני חייב להשאיר אותן כי אני בוקע בסנקציות שיש לי נגד חברות גדולות.

יהודה נסרדישי: אמרתי לך שזה לא יהיה.

איתן צחור: תן לי לעדכן אותך.

איתן צחור: ישבנו ודיברנו ואמרנו שנשארה סנקציה אחת.

ניסן סלומינסקי: יש אפשרות שהם יקיימו את הדיון הזה בלעדינו ואחרי שיסכמו יביאו לנו משהו מסוכם ונצביע עליו?

איתן צחור: תעביר את זה לפקודה.

שגית אפיק: (12) סעיפים 21 ו-22 ימשיכו לחול.

שגית אפיק: (14) סעיף 17 ימשיך לחול.

פרידה ישראלי: סעיף 27 הוא סעיף שמאפשר לנישום להחיל במקרים מסוימים מה שנקרא תקנות דולריות, חישוב הכנסה וניהול פנקסים בשיטה דולרית.

פרידה ישראלי: הסעיף הזה, אם הוא מוחל, הוראות חוק התיאומים לא חלות.

פרידה ישראלי: החוק קובע שאם נישום רוצה להתחיל להחיל את התקנות הדולריות, יש לו 30 ימים להודיע על כך בתוך תחילת שנת המס.

פרידה ישראלי: מכיוון שאנחנו כעת כבר כמעט מסיימים את 30 יום מתחילת שנת המס ונישומים לא יודעים אם לבחור את התקנות הדולריות או לא, כי הם לא יודעים אם חוק התיאומים יבוטל או לא, אנחנו מציעים לגבי שנת 2008 לאפשר 90 ימים מתחילת שנת המס לבחירה וזה בגלל שרק עכשיו, אחרי שיבוטל חוק התיאומים, יהיה המצב החוקי ברור ויוכלו לבחור.

פרידה ישראלי: לכן אנחנו מציעים בפסקה (14) בה נאמר שסעיף 27 ימשיך לחול, להוסיף:

שגית אפיק: (15) סעיף 28 ימשיך לחול, ואולם במקום "יחולו עליהם הוראות פרק ג'", יקראו "יחולו עליהם הוראות פרק ג' הממשיכות לחול לפי סעיף 33א", במקום "יחולו עליהם הוראות פרק ב'", יקראו "יחולו עליהם הוראות פרק ב' הממשיכות לחול לפי סעיף 33א", ובמקום הסיפא, החל במלים "במקום הוראות", יקראו "במקום הוראות פרק ג' האמורות, הוראות פרק ב' האמורות והתוספות לחוק זה".

שגית אפיק: (16) סעיף 31א ימשיך לחול.

שגית אפיק: (17) סעיף 33(א) והתקנות שהותקנו מכוחו ימשיכו לחול לעניין ביצוע הוראות חוק זה הממשיכות לחול לפי סעיף זה.

ראובן ריבלין: מה אומר סעיף 31א בסעיף (16).

פרידה ישראלי: זאת פסקה שמתייחסת למועד בו ייקחו השבחה בחשבון לצורך חוק מס שבח.

ראובן ריבלין: ללשכת רואי חשבון יש הערות?

ניסן סלומינסקי: אם יש לכם, תעירו.

נדב הכהן: עקרונית אנחנו תומכים.

נדב הכהן: אנחנו חושבים שכמו שאתם אומרים, אנחנו צריכים לקבל נוסח מעודכן סופי לפני מכיוון שיש דברים שמשתנים ברגע האחרון.

ניסן סלומינסקי: לא קיבלתם?

נדב הכהן: לא.

נדב הכהן: יש לפחות שתי הערות נקודתיות שאני אומר אותן כבר עכשיו.

נדב הכהן: לגבי ניכוי בשל פחת, יש לנו בעיה מכיוון שגם נישום שהיה בפנים בשנים 2002 עד 2007, לפי הנוסח הנוכחי, אם מחר הנכס הגיע ליורש, הנכס מועבר במתנה, אפשר שפקיד השומה יאמר שאצלו זה לא היה נכס קבוע.

נדב הכהן: זה המינימום אנחנו מבקשים לתקן, שזה יחול גם על נכסים שעוברים במתנה, כל זמן שהם עוברים בפטור, שהניכוי ימשיך להיות אותו הדבר.

פרידה ישראלי: אבל יש כניסה לנעליים.

נדב הכהן: יש כניסה לנעליים, אבל לא בהכרח לעניין הזה.

נדב הכהן: היינו כבר בסרט הזה במקומות אחרים ואנחנו מבקשים שהעניין הזה יהיה ברור.

נדב הכהן: הדבר השני שאנחנו רוצים לדבר עליו הוא לגבי סעיף 3(י) אבל עוד לא קראנו אותו.

נדב הכהן: ביטול חוק התיאומים יצר שינוי במערכת עם השלכות רוחב מאוד נרחבות וחלק מהשלכות הרוחב האלה, עוד אין הסכמות לגביהן.

סטס מיסז'ניקוב: אם רשות המסים גיבשה עמדה, נראה לי שאנחנו לא צריכים להסכים עם כל מילה שנאמרת על ידי המשלחות.

פרידה ישראלי: ישבנו עם לשכת רואי חשבון, קיבלנו הערות של לשכת עורכי הדין, הספקנו בחוץ לדבר גם עם יועצי המס.

פרידה ישראלי: לגבי לשכת רואי חשבון, קיימנו ישיבות ממושכות, שלחנו נוסחים, הם מכירים את מה שעולה היום לדיון.

פרידה ישראלי: יש אולי שתיים-שלוש הערות קטנות שהצגתי כאן שאתם לא הערתם לגביהן, אבל קיבלנו הערות למשל של לשכת עורכי הדין אבל אני חושבת שאפשר לומר שאתה מכיר את הנוסח שעולה כאן.

פרידה ישראלי: יש שינויים קטנים וכולם מקלים.

סטס מיסז'ניקוב: בדרך כלל ועדת כספים קוראת כל דבר שמגיע אליה לפני הדיון.

סטס מיסז'ניקוב: לא ראיתי שום דבר שהגיע ממך.

סטס מיסז'ניקוב: לכן זה גם פוגע קצת בנו שלא יכולנו להתייחס לפני הדיון למה שאתה מציע עכשיו.

סטס מיסז'ניקוב: אם אתה חושב שאנחנו יכולים תוך כדי דיון גם להבין מה המהות בינך לבינו, אני לא חושב שאנחנו יכולים לעשות זאת.

נדב הכהן: אנחנו מתנצלים.

נדב הכהן: קרתה תקלה בתקשורת וכל אחד חשב שהשני מעביר.

סטס מיסז'ניקוב: לכן אנחנו כאן סומכים ובטוחים שרשות המסים והכנסות המדינה עשו את כל התיאומים הנדרשים ומה שכרגע לא מקובל, נצטרך להכריע איך אנחנו מחליטים.

פרידה ישראלי: לגבי ההערה של נדב על העברת נכס, אנחנו אומרים שיש כניסה לנעליים גם לעניין הניכוי בשל פחת.

פרידה ישראלי: זאת הערה שאנחנו שומעים אותה כרגע לראשונה, למרות כל הישיבות שישבנו, ואנחנו חושבים שלא צריך לעשות עכשיו תיקון מיוחד כי הנושא של כניסה לנעליים חל על כל נכס, זה ניכוי בשל פחת, התאריך שלו, ובוודאי גם הצמדת הפחת.

פרידה ישראלי: אפשר לומר לפרוטוקול.

נדב הכהן: אמרתם שדין היורש לא כדין המוריש.

יעקב ליצמן: עכשיו הם משנים.

יהודה נסרדישי: בפרוטוקול יש הצהרה.

שגית אפיק: 3.

שגית אפיק: תיקון פקודת מס הכנסה בפקודת מס הכנסה – (1) בסעיף 3 – (א) סעיף קטן (ט) פסקה (4) – תימחק.

פרידה ישראלי: בעקבות דיונים עם לשכת רואי חשבון, יש תיקונים לנושא של סעיף קטן (י) בפקודת מס הכנסה ויש כאן נוסח שאני רוצה להקריא אותו.

פרידה ישראלי: בעקבות דיונים שנעשו כעת עם לשכת רואי חשבון, הסכמות שהגענו אליהן, למרות שאולי יש נקודות קטנות שעדיין לא מוסכמות, יש פה נוסח שאנחנו מבקשים להציע במקום התיקון שקיים כאן לסעיף 3(י) ואני אסביר מה זה סעיף 3(י).

פרידה ישראלי: הסעיף הוא סעיף שקובע שחבר בני אדם שנתן בנסיבות מסוימות הלוואה ללא ריבית וההלוואה היא למעשה לגוף קשור – זאת אומרת, הסעיף ממעט הלוואות שהן במהלך עסקים רגיל, הלוואות על ידי בנק, הלוואות של נותן ומקבל שירות וכולי – בעצם נשארות בו באופן מהותי הלוואות לצדדים קשורים, הלוואות כאלה שניתנו ללא ריבית, הסעיף קובע שהפרש הריבית, הריבית בין הריבית בפועל שהייתה על ההלוואה, אם היא הייתה נמוכה מדיי, לבין ריבית שקבע שר האוצר, יראו את ההפרש הזה כהכנסה זקופה.

פרידה ישראלי: זאת אומרת, אתה לא יכול לתת הלוואה ללא ריבית ולא לרשום עליה הכנסה.

פרידה ישראלי: נתת הלוואה כזאת, רואים כהכנסה ריבית רעיונית שמחושבת על ההלוואה.

ראובן ריבלין: מה זה הלוואה ללא ריבית?

ראובן ריבלין: זה מה שנקרא גמ"ח?

פרידה ישראלי: לא.

פרידה ישראלי: בדרך כלל זאת הלוואה בין צדדים קשורים.

ראובן ריבלין: זה כדי לעקוף מס.

פרידה ישראלי: נכון.

פרידה ישראלי: זה סעיף אנטי-תכנוני.

פרידה ישראלי: על ההפרש צריך לשלם מס.

פרידה ישראלי: הסעיף זה הוא היום סעיף אנטי-תכנוני שיש בו גם סנקציה במובן הזה שהמס שחל על הריבית הוא 40 אחוזים ו לא מס החברות הרגיל, ואין זכות לניכוי או קיזוז כנגד ההכנסות הרעיוניות האלה.

פרידה ישראלי: זה סעיף קשה מאוד.

פרידה ישראלי: בסעיף הזה נאמר באיזשהו מקום שכאשר מדובר בהלוואה שהיה לה מעמד של נכס קבוע על פי חוק התיאומים, על ההלוואה הזאת שהיה לה את המעמד המיוחד שהיא הלוואה שנחשבה כשטר הון לפי חוק התיאומים והיא הייתה בצד שנתן את ההלוואה נכס קבוע ובצד שקיבל את ההלוואה הון עצמי, את הנושא הזה אנחנו רוצים לשמר במובן הזה שכל אותן הלוואות שהיו בגדר של שטרי הון שנחשבו כנכס קבוע על פי חוק התיאומים ימשיכו לא להיחשב כהלוואות שחל עליהם סעיף 3(י).

פרידה ישראלי: זאת אומרת, כל מי שכבר נתן לפי מסגרת חוק קיימת הלוואה כזאת, יוכל להמשיך ולא להחיל על אותה הלוואה את סעיף 3(י).

פרידה ישראלי: דבר שני שאנחנו מבקשים להבהיר זה שכאשר מדובר על הלוואות במישור בינלאומי, כאשר מדובר בהלוואות בין צדדים קשורים ומדובר בעסקה בינלאומית, אנחנו מבהירים את מה שאנחנו חושבים שגם קיים היום על פי החוק, שהלוואות בין צדדים קשורים בעסקאות בינלאומיות חל סעיף נפרד, סעיף 85(א), שמסדיר את כל מה שקשור לעסקאות בינלאומיות בין צדדים קשורים.

פרידה ישראלי: דבר נוסף שאנחנו עושים, אנחנו רוצים לקבוע מסגרת להלוואות בין חברת אם לחברה שהיא שולטת בה, כאשר אם יעמדו באותם תנאים של הלוואות, גם בעתיד לא יחול סעיף 3(י) האנטי-תכנוני.

פרידה ישראלי: זאת אומרת, אנחנו אומרים שזה לגיטימי שיהיה סוג של השקעה הונית מחברה אם לחברה מוחזקת על ידה, כאשר ההשקעה היא לא במניות אלא בהלוואה, ויש לה אופי הוני.

פרידה ישראלי: אופי הוני אומר שאין עליה ריבית, הפירעון שלה נדחה בפני פירעון של התחייבויות אחרות והיא ניתנת מחברת אם לחברה ששולטת בה במישרין או בעקיפין לפחות 25 אחוזים לתקופה של שבע שנים לפחות.

פרידה ישראלי: על פי ההצעה שלנו, זה מקרה של הלוואה שאנחנו רואים שאין לה אופי של הון חוזר אלא אופי השקעתי ולכן לגבי הלוואה כזאת אנחנו נוותר על ההחלה של סעיף 3(י).

ראובן ריבלין: אני יכול להראות לך איך אפשר לעקוף את זה.

פרידה ישראלי: כל דבר במסים אפשר לעקוף.

יהודה נסרדישי: הנייר הזה מקובל, נכון?

טליה דולן: הנייר מקובל, כן.

פרידה ישראלי: יש הערה קטנה ללשכת רואי חשבון.

נדב הכהן: אני מבקש שחברי הכנסת יבינו שהסעיף האנטי-תכנוני הזה הוא גם חד-צדדי.

נדב הכהן: כלומר, אנחנו לא פותחים אותו, אבל כאשר גוף אחד נותן בלי ריבית, המדינה מרוויחה מהגוף השני שמקבל בלי ריבית.

פרידה ישראלי: ששני הצדדים יעשו עם ריבית והכל יהיה בסדר.

נדב הכהן: אם שני גופים, אחד נותן כסף לשני בלי ריבית, אחד לא רושם הכנסה, אבל גם השני לא רושם הוצאה.

ראובן ריבלין: זה שמקבל, רואים את מניעת הריבית בכך שזה רווח שלו.

ראובן ריבלין: אתה אומר שאתה היית צריך לקבל ריבית ואל תהיה טוב על חשבוני.

ראובן ריבלין: זה כפל מס.

יהודה נסרדישי: זה סעיף אנטי-תכנוני.

פרידה ישראלי: הוא אומר, תעשו ריבית.

פרידה ישראלי: נתתם הלוואה, תעשו ריבית והכל יהיה בסדר.

נדב הכהן: אנחנו לא רוצים עכשיו לקעקע את היסודות ולהתחיל לבנות מחדש.

ראובן ריבלין: אומרים לך שלא מונעים ממך לקחת ריבית.

נדב הכהן: זה גם היום.

נדב הכהן: למעשה אמר המחוקק שמדובר בגופים עסקיים ואחד מעביר כספים אחד לשני, לא נתעסק עם הריבית.

נדב הכהן: זה בעצם מה שאמר המחוקק, אבל עכשיו הולכים לשנות סדרי עולם.

נדב הכהן: לכן צריך לעשות את זה בעדינות ובמסורה, מה גם שהסנקציה היא חד סטרית ולכן אנחנו מאוד מבקשים לא שבע שנים אלא רק שלוש שנים ואת המבחן של ה-25, זה עדיין הוני.

ראובן ריבלין: כמה אתה מוכן להוריד משבע שנים?

יהודה נסרדישי: חמש שנים.

פרידה ישראלי: חמש שנים.

יהודה נסרדישי: לשליטה אני לא מסכים אתך בהגדרה.

יהודה נסרדישי: לקחת הגדרה של שליטה ממקום אחר והבאת אותה לכאן.

יהודה נסרדישי: הגדרת שליטה כך מוגדרת בפקודת מס הכנסה

ראובן ריבלין: אתם רוצים לומר להם שלא יעשו את כל תכנון המס הזה ואת כל תכנון ההון הזה.

יהודה נסרדישי: נכון.

יהודה נסרדישי: חמש שנים במקום שבע שנים.

יהודה נסרדישי: הגדרה של שליטה תישאר כפי שאנחנו כתבנו.

נדב הכהן: השליטה היא הגדרה קשה מדיי.

יהודה נסרדישי: הסברתי לחברי הכנסת שזה סעיף אנטי-תכנוני.

יהודה נסרדישי: הסעיף הזה צריך להיות מאוד נוקשה.

יהודה נסרדישי: אני לא רוצה שאנשים ייכנסו לכאן.

יהודה נסרדישי: לך ושלם ריבית כמו שצריך ואז אל תיכנס לכאן.

יהודה נסרדישי: כך נהגנו מקדמת דנא כאשר הסעיף הזה נולד.

פרידה ישראלי: דרך אגב, ביטלנו את הסנקציות, את ה-40 אחוזים ואת הסנקציות.

פרידה ישראלי: בסדר.

פרידה ישראלי: חמש שנים.

שגית אפיק: אני מקריאה את סעיף 3(י).

שגית אפיק: בסעיף 3(י) במקום האמור בו יבוא: "(י)(1) אדם שנתן הלוואה שנרשמה בפנקסי חשבונות שנוהלו לגבי הכנסה שלגביה היו חייבים לנהל פנקסים לפי שיטת החשבונאות הכפולה או חבר בני אדם שנתן הלוואה, וההלוואה היא ללא ריבית או בריבית הנמוכה משיעור שקבע לעניין זה שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, יראו את הפרש הריבית כהכנסה לפי סעיף 2(4) בידי נותן הלוואה.

שגית אפיק: לעניין סעיף קטן זה – "ריבית" – לרבות הפרשי הצמדה.

שגית אפיק: "הלוואה" – לרבות כל חוב שאיננו אחד מאלה: (1) חוב של לקוחות או חוק של ספקים בשל שירותים או נכסים.

שגית אפיק: (2) חוב מס.

שגית אפיק: (3) הלוואה לאדם מסוים או לסוג מסוים של בני אדם למטרה מסוימת, שניתנה במישרין או בעקיפין כנגד פיקדון שהפקידו המדינה או הסוכנות היהודית לארץ ישראל, ובהתאם להוראות המפקידה.

שגית אפיק: (4) הלוואה שסעיף קטן (ט) חל עליה.

שגית אפיק: (5) פיקדון לזמן קצוב או יתרה בחשבון עובר ושב בתאגיד בנקאי שהוא בנק או בנק חוץ שהורשה על פי חוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981.

שגית אפיק: (6) פיקדון שהופקד אצל המדינה, רשות מקומית, חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית והלוואה שניתנה להם.

שגית אפיק: (7) הלוואה שנתן מוסד כספי במהלך העסקים הרגיל, למעט הלוואה שנתן לחברה שבשליטתו או לחברה אחות.

שגית אפיק: לעניין זה – "מוסד כספי" כמשמעותו בחוק מס ערך מוסף.

שגית אפיק: (ב) מי שההכנסה מריבית בידיו היא הכנסה לפי סעיף 2(1) ועיקר הכנסתו היא הכנסה כאמור.

שגית אפיק: "חברה אחות" – חברה שגם היא וגם המוסד הכספי נותן ההלוואה נשלטים בידי חברה שלישית.

שגית אפיק: (8) הלוואה שנתן "מוסד ציבורי" כהגדרתו בסעיף 9(2) לפקודה לשם מטרתו הציבורית.

שגית אפיק: (9) הלוואה שהיא עסקה בינלאומית כמשמעותה בסעיף 85א.

שגית אפיק: (10) הלוואה שאינה צמודה למדד כלשהו ואינה נושאת ריבית או תשואה כלשהי שנתנה חברה לחבר בני אדם שבשליטתו כנגד שטר הון שהונפק לתקופה של חמש שנים לפחות, ובלבד שההלוואה אינה ניתנת לפירעון לפני תום התקופה האמורה והפירעון נדחה בפני התחייבויות אחרות וקודם רק לחלוקת עודפי הרכוש בפירוק.

שגית אפיק: (11) שטרי הון ואגרות חוב שהנפיק חבר בני אדם אחר, בתנאים הקבועים בפסקה (5) שבהגדרה "נכסים קבועים" שבתוספת ב' לחוק התיאומים ושהיו "נכס קבוע" בידי נותן ההלוואה ביום כ"ב בטבת התשס"ח (31 בדצמבר 2007).

שגית אפיק: "שליטה" – 25 אחוזים לפחות מכוח ההצבעה או מהזכות לרווחים, במישרין או בעקיפין ביום אחד לפחות בשנת המס.

שגית אפיק: (2) שר האוצר רשאי לקבוע את דרך חישוב הפרש הריבית וכן את דרך חישובו של כל נתון הנחוץ לצורך זה".

שגית אפיק: אנחנו עכשיו חוזרים לנוסח הכחול וממשיכים לקרוא בו.

שגית אפיק: (2) בסעיף 18(ד), בהגדרה "הכנסות אחרות", בפסקה (4), אחרי פסקת משנה (ב) יבוא: "(ג) בתקופה שלאחר תחולתו של חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה), התשמ"ה-1985 – מכירת נכס כהגדרתו בסעיף 104".

שגית אפיק: (3) בסעיף 64א1(ב) - (א) בפסקה (3), פסקת משנה (ג) – תימחק.

שגית אפיק: (ב) בפסקה (11), בפסקת משנה (א), המתים "לפי חוק תיאומים בשל אינפלציה" – יימחקו.

פרידה ישראלי: כאן אני רוצה להוסיף פסקה קטנה (4) האומרת: "סעיף 90 לפקודה – בטל".

פרידה ישראלי: זה תיקון של משהו נשמט מהתיקון.

ראובן ריבלין: רואי החשבון הסכימו לזה?

יהודה נסרדישי: הם ביקשו את זה.

טליה דולן: זה היה בנוסח, אבל זה נשמט.

שגית אפיק: (4) בסעיף 102(ח), פסקה (3) – תימחק.

שגית אפיק: (5) בסעיף 103ג(2), בפסקת משנה (א), בהגדרה "נכס" במקום "נכס קבוע כהגדרתו בתוספת ב' לחוק התיאומים בשל אינפלציה" יבוא "נכס כהגדרתו בסעיף 104".

שגית אפיק: (6) בסעיף 103יא(ו), המלים "לעניין חוק תיאומים בשל אינפלציה" – יימחקו.

שגית אפיק: (7) בסעיף 104, במקום ההגדרה "נכס" יבוא: ""נכס" – נכס, למעט (1) מיטלטלין של יחיד המוחזקים על ידיו לשימושו האישי או לשימושם האישי של בני משפחתו או של שני אדם התלויים בו.

שגית אפיק: (2) מלאי עסקי.

שגית אפיק: (3) זכות חזקה במקרקעין – בין שבדין ובין שביושר – המשמשים לצורכי מגורים ולא לשם השתכרות או רווח".

פרידה ישראלי: יש תיקון נוסף, כמו סעיף 90, תיקון לחוק מיסוי מקרקעין.

פרידה ישראלי: בחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשס"ג-1963, סעיף 48 – בטל.

פרידה ישראלי: כמו סעיף 90, כך גם סעיף 48.

יהודה נסרדישי: זו המקבילה של סעיף 90.

פרידה ישראלי: עכשיו נשאר לנו רק תיקון עקיף לחוק מע"מ.

ראובן ריבלין: אני מבקש להגיש הסתייגות ולהצביע עליה.

סטס מיסז'ניקוב: אבל זה יהיה חלק מהחוק.

ראובן ריבלין: ודאי.

ראובן ריבלין: אני מגיש את ההסתייגות ומבקש להצביע עליה.

שגית אפיק: 1.

שגית אפיק: תיקון סעיף 1 בסעיף 1 לחוק מס ערך מוסף, בגדרה "רווח" במקום "ולפני ניכוי המס על שכר" יבוא "ואחרי ניכוי המס על שכר".

שגית אפיק: 2.

שגית אפיק: תיקון סעיף 4 בסעיף 4(ב) הגדרה "שכר", בסופה יבוא "וכן סכום תשלום דמי ביטוח ששילם מעביד בעד עובדו לפי חוק הביטוח הלאומי, התשנ"ה-1995 בניכוי דמי הביטוי שהמעביד ניכה משכרו של עובדו לפי הוראות סעיף 342(ג) לחוק האמור.

שגית אפיק: 3.

שגית אפיק: תחילה, תחולה והוראות מעבר (א) סעיפים 1 ו-4 לחוק העיקרי, יחולו בשל שכר המשתלם בעד חודש ינואר 2009 ואילך.

שגית אפיק: (ב) בשנת המס 2008 יקראו (1) בהגדרה "רווח" שבסעיף 1 לחוק העיקרי, כאילו במקום "ולפני ניכוי המס על שכר" בא "ואחרי ניכוי מחצית המס על שכר".

שגית אפיק: (2) בהגדרה "שכר" שבסעיף 4(ב) לחוק העיקרי, כאילו בסופה בא "וכן מחצית מסכום תשלום דמי ביטוח ששילם מעביד בעד עובדו לפי חוק הביטוח הלאומי, בניכוי מחצית דמי הביטוח שהמעביד ניכה משכרו של עובדו לפי הוראות סעיף 342(ג) לחוק האמור.

יעקב ליצמן: צריך קודם להצביע על ההסתייגות.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד ההסתייגות כפי שהוקראה על ידי שגית?

סטס מיסז'ניקוב: ה צ ב ע ה ההסתייגות אושרה פה אחד אנחנו מצביעים על החוק.

איתן צחור: הורידו את הנושא של ה-17 וזה בסדר, אבל אמרנו שאת כל הניסוח להעביר לפקודת מס הכנסה.

איתן צחור: הייתה הסכמה לעניין הזה ואני לא מבין למה חוזרים בה.

יהודה נסרדישי: אם זה היה נוגע רק לקבוצה המצומצמת הזאת, אין לי בעיה.

יהודה נסרדישי: הסעיף הזה גורם גם את פרק ב' ואתה יודע מה זה.

יהודה נסרדישי: זה כל החברות והקונצרנים הגדולים.

יהודה נסרדישי: אני צריך להשאיר את הסעיף הזה חי.

איתן צחור: סוכם שנעביר את זה לפקודה.

איתן צחור: כך סיכמנו.

יהודה נסרדישי: אני מסכים אבל לא היום אלא בהזדמנות.

איתן צחור: אחרת מה עשינו?

פרידה ישראלי: זה עניין קוסמטי שהוא מבקש, אבל הוא מטריד.

נדב הכהן: תשקלו לומר את זה לפרוטוקול.

יהודה נסרדישי: הצהרה ראשונה.

יהודה נסרדישי: אנחנו נשקול באמת להעתיק את הסנקציה הזאת הכלולה בחוק התיאומים לסנקציות לפקודת מס הכנסה.

יהודה נסרדישי: שוחחתי עם נדב לגבי ההפרש הריאלי.

יהודה נסרדישי: אמרנו שאנחנו לא מסכימים אבל אנחנו מוכנים לשקול את זה ולפרוטוקול אני מוכן להצהיר שאני מוכן לשקול גם את הנושא הזה, לגבי ניירות ערך.

פרידה ישראלי: זה נושא שלא קשור ישירות לחוק התיאומים אבל הופנתה תשומת לבנו לסוגייה של קיזוז הפסדים מניירות ערך שנוצרו לפי חוק התיאומים.

יהודה נסרדישי: אנחנו אומרים לפרוטוקול שאנחנו נשקול את זה.

איתן צחור: אחרי התיקון הראשון זה יעבור לפקודה.

יהודה נסרדישי: אמרתי לך שנשקול.

יהודה נסרדישי: אנחנו תמיד שוקלים בחיוב.

יהודה נסרדישי: אנחנו נשקול בחיוב.

סטס מיסז'ניקוב: נעקוב אחרי זה.

איתן צחור: בואו נעשה את זה עכשיו.

איתן צחור: בואו נעביר את זה עכשיו.

איתן צחור: זה כל כך פשוט.

ראובן ריבלין: מה שמבקשים אפשר לעשות בפרוצדורה שעשינו קודם לכן.

ראובן ריבלין: השאלה אם אתה תשקול על מנת לומר להם שתשקול או אתה מתכוון לשקול.

ראובן ריבלין: אם אתה מתכוון, נמצא פתרון.

סטס מיסז'ניקוב: הוא אמר בין השורות שתמיד הם שוקלים בחיוב.

יהודה נסרדישי: אתה מכיר אותי יומיים-שלושה ואם אני אומר שאני שוקל בחיוב, אני אעשה את זה, אבל עכשיו אין לי נוסח.

ראובן ריבלין: זה דבר שצריך להעביר אותו בשום שכל ולא בהסתייגויות בדיוק כפי שעשינו קודם.

ראובן ריבלין: אם זה לא קוסמטיקה, אתם תשקלו ברצינות.

ראובן ריבלין: היא אומרת שזה קוסמטיקה.

ראובן ריבלין: אם את הדבר הזה אפשר להעביר לפקודת מס הכנסה, אפשר לעשות את זה ברגע זה.

יהודה נסרדישי: הצהרתי לפרוטוקול שנשקול בחיוב.

יהודה נסרדישי: אנחנו באים אליכם, יש לנו הצעת חוק בנאמנויות שאמורה להגיע לכאן.

יהודה נסרדישי: אני מקווה שעד אז יהיה לנו נוסח ונעתיק את הסעיף הזה מפה לתוך פקודת מס הכנסה.

שגית אפיק: בינתיים זה נשאר במתכונת הזאת.

יהודה נסרדישי: כן.

פרידה ישראלי: אנחנו נביא תיקון של זה.

ראובן ריבלין: אם אתה בא ואומר שאתה עדיין לא גיבשת את עמדתך האם להכניס את זה לפקודה או לא, אני מבין.

ראובן ריבלין: זה מה שהיא אומרת.

ראובן ריבלין: אם אתה אומר שאתם תכניסו את זה לפקודה, אין בעיה והזמן לעשות את זה הוא עכשיו ולא בנאמנויות.

ראובן ריבלין: בעניין זה שאתה אומר שאתה מעתיק את כל מה שאמרת כאן גם לפקודת מס הכנסה, אנחנו ברגע אחד יכולים לעשות זאת.

יהודה נסרדישי: אני רוצה לבדוק.

ראובן ריבלין: שהם ידעו שלבדוק זה לא בטוח.

איתן צחור: תעשו את זה עכשיו.

איתן צחור: זה כל כך פשוט.

פרידה ישראלי: אם היינו מקבלים נוסח מראש שהיינו יכולים לקרוא אותו, כמו הערות אחרות שקיבלנו והכנסנו ושילבנו, בוודאי שלא היינו מתנגדים.

פרידה ישראלי: הזמן מאוד לוחץ מבחינת ביטול חוק התיאומים.

יעקב ליצמן: אני לתת להם עשר דקות לשבת בחוץ ולנסח משהו.

פרידה ישראלי: זה לא עשר דקות.

ראובן ריבלין: תביא את הצעת החוק ואנחנו נגיש אותה כהצעת חוק פרטית.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מצביעים.

סטס מיסז'ניקוב: מי בעד הצעת חוק מס הכנסה (תיאומים בשל אינפלציה, כולל ההסתייגות, כולל השינויים וכולל מה שאמר יהודה נסרדישי?

סטס מיסז'ניקוב: אושר תודה רבה.