ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 475, 2008-01-29 00:00

גלעד ארדן: אני מבקש לפנות את החדר.

גלעד ארדן: אנחנו נפתח, כפי שהודענו מראש, בבקשתו של יו"ר סיעת ישראל ביתנו, חבר הכנסת אילטוב , בקשתו לדיון מחדש.

אלי אפללו: אני מבקש לדעת – עיתונאים בכלל לא, נכון?

אלי אפללו: רק שאלתי.

רוברט אילטוב: הבקשה היא פשוטה מאד: להעלות את הנושא של הערוצים הייעודיים בחבילה הדיגיטאלית כי בערוצים האלה כלולים הרבה מאד תושבי ישראל, דווקא – אם אנחנו נוגעים בערוץ 9 –דווקא בערוץ 9 צופים הרבה מאד אנשים שלא יודעים את השפה, מתקשים לראות את השידורים בערוצים אחרים.

רוברט אילטוב: אני אעביר את השרביט לסטס מיסז'ניקוב, כי קצת קשה לי לדבר.

רוברט אילטוב: בגדול, אני מבקש שבערוצים הדיגיטאליים יהיו גם ערוץ 9 וגם ערוץ 24, וגם ערוץ ייעודי בשפה הערבית, כשיקום.

רוברט אילטוב: חשוב שקבוצות אוכלוסייה גדולות ורחבות שלא דוברות את השפה העברית וזקוקות למידע רלבנטי ואקטואלי - שיקבלו כמו כל הציבור האחר את השירותים המגיעים להם כמו לכולם.

רוברט אילטוב: אז אני מודה מאד.

גלעד ארדן: אני מאפשר למי שמעוניין להתייחס לבקשה, אבל נא להשתדל לא לחזור על דברים שנאמרו.

אבישי ברוורמן: אני מסכים עם אדוני היושב ראש- רוב הדברים נאמרו.

אבישי ברוורמן: אני יודע שמערכת הבחירות החלה.

רוברט אילטוב: מה זה קשור?

קריאות: - - -

גלעד ארדן: חבר הכנסת אילטוב – ההצעה שלך היתה על 9 ו- 24?

רוברט אילטוב: 9 ו –24.

יואל חסון: הצגת גם את הערוץ הערבי.

רוברט אילטוב: לכשיקום.

רוברט אילטוב: עוד אין לו היתר.

אתי בנדלר: אני רוצה לחדד את הדברים – כל ערוץ ייעודי שקיים, ושיהיה בעתיד.

רוברט אילטוב: 9 ו –24, וכשיקום ערוץ ערבי, גם לו צריך להיות מקום.

רוברט אילטוב: יש פה אוכלוסייה גדולה - -

אתי בנדלר: וכשיקום ערוץ מורשת?

אתי בנדלר: זה גם יהיה ערוץ ייעודי.

אתי בנדלר: אני רוצה להבין בדיוק מה הבקשה שלך.

אתי בנדלר: אני רוצה להפנות את תשומת לבך - מר יגאל הכטנברג כתב בשמך שהבקשה היא לקיים דיון מחדש כדי להוסיף את ערוץ 9 וערוץ 23.

אתי בנדלר: לא דובר על 24 ולא על ערוצים ייעודיים אחרים.

רוברט אילטוב: אז אני חוזר, לפרוטוקול - -

גלעד ארדן: אז אולי העוזר הפרלמנטרי שלו טעה במה שכתב .

גלעד ארדן: אני הקשבתי לו היטב בדיון הקוד.

גלעד ארדן: הבקשה שלו היתה על 9 ו- 24, על הערוצים הייעודים.

גלעד ארדן: אני זוכר את זה ב- 100 אחוז.

רוברט אילטוב: אני חוזר, לפרוטוקול, כנראה נפלה טעות: מדובר על ערוץ 9 ו-24, וכשיקום הערוץ הערבי גם לו צריך להיות מקום.

רוברט אילטוב: זו הכוונה.

אבישי ברוורמן: הבקשה שלי, ואני יודע שהיא בקשה לחינם – שמי שלא יתמוך בהצעה הזו, אז הוא נגד האוכלוסייה הרוסית ומפלה נגדה.

אבישי ברוורמן: אז אני רוצה להגיד שאני גם תומך באוכלוסייה הרוסית, ולמדתי את זה מחבר הכנסת סטס מיסז'ניקוב שהיה יושב ראש ועדת הכספים ועדיין ממשיך בתפקיד זה – ייתכן שהוא ימשיך עוד שנים רבות בתפקיד זה - למדתי דבר אחד – אני מאמין שממשלת ישראל מתנהלת באחת הצורות הגרועות ביותר מזה שנים בנושא התקציב.

אבישי ברוורמן: ולכן, כשלי היתה האפשרות ונאבקתי על התקציב, אני חושב שהחטא כלפי התקציב הרבה יותר גרוע פה, כי התפיסה הניאו ליברלית בישראל, הפגיעה שלה באוכלוסייה- והיום אנחנו כבר מנתחים מה שקורה בארצות הברית - היא הרבה יותר גדולה.

אבישי ברוורמן: אבל כשהיה ברור לי שהאוצר ימשוך את התקציב ולא יהיה תקציב בישראל, אני התפשרתי כדי להמשיך להיאבק על השלב הבא.

אבישי ברוורמן: ולכן, שכשברור לי היום, במבנה הקואליציוני, שהאוצר הולך למשוך את ההצעה שלו, ולכן - ציבור אדיר לא יקבל – אני הולך לפי מר מיסז'ניקוב בכיסאו הוא ולא בכיסאו זה.

אבישי ברוורמן: ולכן אני אומר – אני, מייד, לאחר העברת החוק הזה, כמו שאני יודע, אפעל בשני הנושאים המרכזיים שאני רואה בהם, לגבי הוספות נוספות והאוכלוסייה הרוסית, שחלקה לא ניהנה בגלל מגבלת השפה.

אבישי ברוורמן: אני גם אאבק בשבילה, ולכן, אני הייתי לוקח בחשבון מה שאתה היית לוקח אם היית בקואליציה – שלהפסיד עכשיו את כל הדברים האלה זו טעות.

גלעד ארדן: זמננו של כולנו מאד יקר.

גלעד ארדן: הדברים כבר עלו פעמיים בשני דיונים אז הייתי ממליץ לכולנו – אני לא אמנע מאף אחד לומר את מה שהוא רוצה - -

צבי הנדל: משפט אחד – ערוץ 9 בשביל אוכלוסייה מאד גדולה בישראל זה כמו ערוץ 1 לרוב אוכלוסיית המדינה.

צבי הנדל: מי שלא מבין את זה והופך את זה כאילו לעוד ערוץ מסחרי – הבל הבלים.

צבי הנדל: תודה.

סטס מיסז'ניקוב: מחמיא לי שידידי חבר הכנסת ברוורמן גם לומד משהו ממני –ואני לא אומר את זה בציניות, אבל, ואמרתי את זה כבר -אנחנו עושים פה הפרדה בין שתי אוכלוסיות.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מבין למה צריך לדבר פה בכלל על אוכלוסייה רוסית ועל אוכלוסייה ותיקה, ועל אוכלוסייה חרדית ועל אוכלוסייה ערבית.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו פה נמצאים בוועדת הכלכלה שזו ועדה צרכנית.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו צריכים לדאוג לצרכנים, ללקוחות, לתושבי ואזרחי מדינת ישראל.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו צריכים להתייחס לאלה שלא יודעים שפה ולתת להם שירות ולא לנסות ללמד אותם שהם צריכים לדעת עברית ולא רוסית.

גלעד ארדן: למה אתה אומר דברים כאלה?

גלעד ארדן: מישהו פה אמר שרוצים ללמד אותם שפה?

גלעד ארדן: אי אפשר להכניס לאנשים דברים לפה, עם כל הכבוד.

גלעד ארדן: סטס מיסז'ניקוב: אני לא חושב שהכוונה של אבישי ברוורמן וכל מי שעומד להצביע נגד הרביזיה של חבר הכנסת אילטוב - הכוונה שלכם לא להיכנס חלילה לתכתיבי האוצר, איומי סרק שאם אוכלוסייה מסוימת לא נכנסת ולא תיהנה מהשירותים של האוכלוסייה הבסיסית – אז הם ימשכו את כל החבילה.

גלעד ארדן: מה זה אומר?

גלעד ארדן: זה להבדיל בין אוכלוסיות.

גלעד ארדן: דהיינו, בגלל אוכלוסייה שלא מבינה עברית ורוצה ליהנות מהשירותים של ערוץ 9 האוצר מאיים למשוך את כל החבילה הזו, ולא לתת לאף אחד.

גלעד ארדן: דהיינו, עכשיו תצאו לרחוב ותאשימו את דוברי הרוסית.

גלעד ארדן: רק תחשבו על זה כשאתם מצביעים.

אבשלום וילן: בהנחה שאם הרביזיה תידחה – נדחה לי שהבטחת בישיבה הקודמת שתוך חודשים יתקיים דיון בכל אופן על הערוצים הייעודיים, בהצעת החוק שלך, האם אני צודק?

גלעד ארדן: צודק במאה אחוז.

גלעד ארדן: ביקשתי מוועדת הכנסת להביא את בקשתי לפטור מחובת הנחה על הצעת החוק שלי.

גלעד ארדן: לצערי, עד רגע זה זה לא על סדר היום.

גלעד ארדן: יכול להיות שמחר, אולי, זה יהיה על סדר היום.

גלעד ארדן: עד רגע זה, באופן מפתיע, זה לא על סדר היום, למרות פניות חוזרות ונשנות שלי.

גלעד ארדן: אבל אני בהחלט מתכוון לנסות ולקדם את ההצעה כמיטב יכולתי.

גלעד ארדן: אם העם היה נותן לי יותר מנדטים וכוח.

קריאות: - -

יולי יואל אדלשטיין: למרות שחבר הכנסת מיסז'

יולי יואל אדלשטיין: ניקוב לא צריך את הגנתי – אבל נאמר פה משהו כמו – אילו היית בקואליציה, וכן הלאה, לא זכור לי שהוא שינה משהו מעמדתו בין קואליציה לאופוזיציה, וכידוע – הוא לא נימנה על סיעתי.

יולי יואל אדלשטיין: דבר שני, נאמרו כאן ביטויים הרבה יותר גרועים ממה שהתקוממת נגדם לפני רגע, כאילו – ללמד את השפה.

יולי יואל אדלשטיין: הביטויים ששמענו כאן בישיבות הקודמות לא עושים כבוד לכנסת ולא לחברי הכנסת.

יולי יואל אדלשטיין: נקודה שלישית - במצעד ההיתממות והצביעות כאן שמענו אנשים שדיברו על כך שתיכף נעביר את החבילה הבסיסית ולאחר מכן את החוק של היושב ראש, גלעד ארדן, אנחנו גם תכף נעביר.

יולי יואל אדלשטיין: בשבועיים האלה שחלפו ראית שלא השתנה שום דבר.

יולי יואל אדלשטיין: הקואליציה מתנגדת להצעה שלך, הממשלה תתנגד להצעה שלך, ולכן אני פשוט מציע לאלה שמתכוונים להצביע כרגע תחת איזושהי אשליה מכוונת שכאילו החוק שלך יזכה בתמיכה לאחר מכן, לא היה להם שום טיעון, אבל עכשיו, שבועיים אחרי שאתה מנסה לקבל פטור מחובת הנחה, בוועדה שכל יום ניתנים שם פטורים להצעות שאין בהן שום דחיפות, ושלך לא מגיעה אפילו לסדר היום – אין לי ספק - -

קריאות: - - -

חיים פרננדס: אנחנו, על רקע הדברים שנאמרים בדיון היום ועל רקע הדברים שנאמרו גם בדיונים קודמים רוצים לחזור ולהבהיר שהמהלך שמוצע כאן על ידינו – על ידי הממשלה, על ידי שר האוצר וכן הלאה, הוא מהלך שהמטרה שלו היא בסך הכל לקחת טכנולוגיה מסוימת שהתקדמה מעולם אנלוגי לעולם דיגיטאלי, ולקחת אותם 5 ערוצים שהם היום ערוצים פתוחים, ולתת אותם לציבור בצורה טובה יותר, ידידותית יותר, נוחה יותר, זולה יותר -מכל אספקט שאפשר לחשוב עליו.

חיים פרננדס: המהלך הזה גם טוב ברמת עלויות ההפצה וגם ברמת המשק, כי הוא חוסך הרבה מאד אתרים, הוא מצמצם את הקרינה, מצמצם את השימוש בתדרים וכן הלאה.

חיים פרננדס: זה מה שיש כאן.

צבי הנדל: ערוץ 9 - -

קריאות: - - -

צבי הנדל: רק הבהרה.

חיים פרננדס: מה שאני רוצה לומר – זה מה שיש כאן.

חיים פרננדס: אין כאן שום כוונה בתוך המהלך הזה לקחת ערוצים מסוימים, ולא חשוב כרגע אם זה 9, 24 או ערוצים ייעודיים - -

צבי הנדל: סלח לי - -

גלעד ארדן: חבר הכנסת הנדל, זה לא לעניין מה שאתה עושה.

צבי הנדל: מה זה לא לעניין?

צבי הנדל: הכל יכול להיות - -

גלעד ארדן: אני מבקש ממך לאפשר את קיום הדיון.

צבי הנדל: אתה יכול לבקש, מותר לקרוא קריאות ביניים, מה קרה?

חיים פרננדס: אין כאן שום מהלך ואין כאן שום יומרה לעשות איזשהו שינוי בסדרי עולם של שוק הטלוויזיה במדינת ישראל.

חיים פרננדס: המשמעות של הוספת ערוצים מעבר לאותם 5 ערוצים שהם ערוצים פתוחים מחייבת בחינה הרבה יותר משמעותית, הרבה יותר מעמיקה של כל נושא שוק הפרסום במדינת ישראל, של נושא של רגולציה, של גורם מפקח, של הפקות מקומיות במאות מיליוני שקלים, ועוד כמה וכמה סוגיות שהוצפו כאן בדיונים הקודמים.

חיים פרננדס: לכן, לסיכום, הצעתנו היא לדבוק בהצעה שמדברת על 5 ערוצים, כי אחרת אנחנו, מתוך אחריות לגורל הטלוויזיה בכלל, וכל האספקטים האחרים שדיברנו עליהם כרגע, ניאלץ למשוך את הצעת החוק – כי שאר האספקטים שכרגע הזכרנו לא נבחנו על ידינו כשיצאנו לדרך עם המהלך המסוים הזה.

אתי בנדלר: ברשות היושב ראש אני רוצה להוסיף מילה על דבריו של מר פרננדס.

אתי בנדלר: אני לא הספקתי לתת חוות דעת מפורטת על היחס לטענה שהוספת ערוץ נוסף מעבר לערוצים שמופיעים בהצעת החוק הממשלתית – דהיינו, הערוצים שמלכתחילה - - אכן מפרה את האיזון מבחינה משפטית בין ההסדרים השונים הכלולים בחקיקה - -

יצחק וקנין: אולי זה הדבר הכי חשוב שנאמר כאן.

אתי בנדלר: - - לגבי ערוצי הטלוויזיה השונים, ערוצי השידור השונים, ויש לזה השלכות מרחיקות לכת.

אתי בנדלר: אני לא אלאה אתכם בחוות דעת ארוכה – אני רק אעביר לידיעת

אתי בנדלר: כם שאתמול קיבלתי בפקס מכתב מאדם בשם חיים סלוצקי, ואקריא לכם רק חלקים ממכתבו.

אתי בנדלר: הוא כותב במכתבו: "הייתי בראש קבוצה שהתמודדה במכרז לערוץ מוזיקה במסגרת שידורי הכבלים והלווין לפני כ –4 שנים.

אתי בנדלר: במכרז זכתה קבוצת ממד בגלל שני סעיפים– התחייבות לשדר רק מוזיקה ישראלית והשקעה בתוכן בסדר גודל של 80 מיליון שקל.

אתי בנדלר: בתוך זמן קצר קיבלו ערוץ המוזיקה הקלות רבות, ביניהן ...." והוא מונה את ההקלות, שאינן רלבנטיות לענייננו.

אתי בנדלר: הוא אומר בהמשך: "להפתעתי גיליתי שעומד על סדר היום לאפשר לערוץ 24, ערוץ המוזיקה, במסגרת שינוי חוק, להפוך לערוץ ארצי פתוח ".

אתי בנדלר: ואגב – הדברים הם אחד לאחד לגבי ערוץ 9.

אתי בנדלר: "אין כל ספק כי זה שינוי יסודי בתנאי המכרז ולכן, לפני דיון בכלל בנושא, יש להוציא מכרז חדש לערוץ מוזיקה.

אתי בנדלר: לדעתי ולדעת יועציי המשפטיים אין אפשרות לקיים דיון כזה, ובוודאי לא לקבל החלטה להפוך את ערוץ 24 לערוץ ארצי פתוח ללא קיום מכרז לפני כן..." והוא מסביר - -

אבשלום וילן: אבל באותה לוגיקה – אם יש שינוי אני גם דורש מכרז חדש של הכבלים והלווין.

אבשלום וילן: אין סוף, זו רגרסיה אין סופית.

אתי בנדלר: לא, לא.

אתי בנדלר: זה ממש לא אותו הדבר, עם כל הכבוד.

אתי בנדלר: הערוצים הייעודיים, ערוצי נישה, מה שנקרא – אלה ערוצים שהוקמו מלכתחילה, בהסדר החוקי שהכנסת קבעה, כערוצים שישודרו במסגרת הכבלים והלווין.

אתי בנדלר: ההקלה היחידה שהם קיבלו, כיוון שהכנסת רצתה לעודד את אותם ערוצים היתה שאפשרו להם באישור הממשלה וועדת הכלכלה לקיים גם פרסומות למרות שהם משודרים במסגרת הכבלים והלווין.

אתי בנדלר: הפיכת אותם ערוצי נישה לערוצים פתוחים שמשדרים פרסומות זה בעצם מערער את הקיום של הערוצים המסחריים.

רוברט אילטוב: אבל עד היום לא קיבלנו נתונים.

אתי בנדלר: איזה נתונים?

רוברט אילטוב: כל הנתונים שביקשנו.

רוברט אילטוב: לא ראינו פה שום נתונים.

אתי בנדלר: אני לא יודעת על איזה נתונים מדובר.

אתי בנדלר: אני רוצה לומר שאם אכן יוחלט לכלול בכל זאת ערוצים ייעודיים במסגרת החוק הזו, אם כך אכן תחליט הכנסת, מאד ייתכן שתוגש עתירה - -

גלעד ארדן: גם ערוץ בערבית, חדשות ומורשת – אם יקומו.

גלעד ארדן: עדיין - -

אתי בנדלר: לכן ביקשתי לדעת על מה מדובר.

אתי בנדלר: מאד ייתכן שתוגש עתירה ואינני בטוחה שיש נימוקים משפטיים טובים כדי להגן כנגד אותה עתירה.

סטס מיסז'ניקוב: לא קיבלנו שום נתונים שביקשנו מהאוצר, שום חישוב כלכלי – מה תהיה הדלתא, מה הפגיעה בכבלים ובלווין אם יתווסף ערוץ 9 - -

אבישי ברוורמן: ועל התקציב קיבלנו נתונים?

אבישי ברוורמן: ועל החוב הלאומי קיבלנו נתונים?

אבישי ברוורמן: מה שונה עכשיו - -

סטס מיסז'ניקוב: אני רוצה לדעת האם אנחנו יכולים להצביע עכשיו בלי כל הנתונים שאנחנו, כחברי ועדה, וחלק מאתנו כממלאי מקום – מבקשים מהאוצר.

אתי בנדלר: אני מוכרחה לומר שאני לא יודעת על איזה נתונים מדובר.

אתי בנדלר: עקרונית, אם חברי הכנסת מבקשים לקבל נתונים, זכותם לקבל את הנתונים.

אתי בנדלר: אינני יודעת כרגע על איזה נתונים מדובר.

אתי בנדלר: מה שאני יכולה לומר ברמה הכללית ביותר, זה ששוק הפרסומת, ככל שמדובר בשידורי טלוויזיה, לפי החוק - שייך לערוץ 2 וערוץ 10, ובנישה מאד מצומצמת – לערוץ 9 ולערוץ 24.

אתי בנדלר: זה ברור שברגע שהופכים אותם לערוצים פתוחים, זה מערער את האיזון.

אתי בנדלר: זאת אומרת, לצורך העניין הזה - -

רוברט אילטוב: במה זה מערער את האיזון?

רוברט אילטוב: יראו את ערוץ 9 יותר אנשים - -

אתי בנדלר: הם פרוסים בצורה ארצית בשוק הפרסומת.

אתי בנדלר: אני רוצה להזכיר לכם שאחת התוצאות האפשריות היא לא רק פגיעה במתחרים בערוצי הנישה, אלא ערוץ 2 וערוץ 10 מחר יהיו כאן כדי לקבל הקלות בכל החובות שלהם.

אתי בנדלר: למשל – לגבי הפקות מקור שהכנסת השיתה עליהם.

אתי בנדלר: יש לזה השלכות - -

סטס מיסז'ניקוב: לכן מענישים אוכלוסייה שלמה?

מרינה סולודקין: בטח שאני בעד הכנסת ערוץ 9 - ערוץ 9 ייחודי בשפה הרוסית, וגם אופציה לערבים.

מרינה סולודקין: למה?

מרינה סולודקין: בגלל שזה עניין אחר לגמרי.

מרינה סולודקין: אתם עכשיו עושים החלטה שגויה, מאד דומה להחלטות של מדינת ישראל בשנות ה – 50 וה- 60 כשפגעו במזרחים.

מרינה סולודקין: בשנים אלה לא נתנו להם לשמוע את המוזיקה הערבית והשירים הערבים.

מרינה סולודקין: זה אותו הדבר.

מרינה סולודקין: דבר שני, אני אגיד לכם – זה גם מאבק מעמדי, כיוון שחברי ברוורמן, חבר הכנסת ממפלגת העבודה, מפלגת השמאל – אתה פוגע בשכבות הכי חלשות בארץ ש - -לווין זה עניין שהם צריכים לאכול פחות או לקנות פחות תרופות.

מרינה סולודקין: אז בגלל זה אני אומרת – זו החלטה זמנית.

מרינה סולודקין: אנחנו לא ניתן לפגוע באיש - -

גלעד ארדן: אנחנו עוברים להצבעה, נא לקרוא את השמות.

גלעד ארדן: מי שבעד – בעד הרביזיה, נגד- נגד הרביזיה, ומשאיר את המצב הקיים, מייד לאחר ההצבעה על הרביזיה הזו אמורה להתקיים הצבעה נוספת על בקשה שלי לרביזיה על כל יתר סעיפי החוק, במידה והיא תידחה, החוק יעלה בנוסח שאושר לקריאה השניה והשלישית.

לאה ורון: חבר הכנסת יוחנן פלסנר במקום רונית תירוש – נגד

יולי יואל אדלשטיין: למה?

יולי יואל אדלשטיין: זו הצבעה כפולה.

יולי יואל אדלשטיין: היו"ר גלעד ארדן:

יולי יואל אדלשטיין: אני מבקש לא להפריע בזמן הצבעה.

לאה ורון: חבר הכנסת וילן במקום חבר הכנסת דוד טל – נגד חבר הכנסת יואל חסון – נגד אמנון כהן – בעד יצחק וקנין – נגד יורם מרציאנו – נגד אבישי ברוורמן – נגד אלחנן גלזר במקום יצחק זיו – נגד יעקב כהן –נגד צבי הנדל במקום אליהו גבאי – בעד רוברט אילטוב – בעד סטס מיסז'ניקוב במקום חבר הכנסת ישראל חסון - בעד חנא סוויד – נגד יולי אדלשטיין במקום משה כחלון - בעד חבר הכנסת ארדן –בעד 6 בעד, 9 נגד הבקשה לרביזיה נדחתה.

גלעד ארדן: אם כן, בקשת הרביזיה של חבר הכנסת של אילטוב לא אושרה.

גלעד ארדן: אנחנו עוברים לבקשתי לדיון מחדש בכל יתר סעיפי החוק.

גלעד ארדן: מי בעד הצעתי?

גלעד ארדן: אף לא אחד.

גלעד ארדן: מי נגד?

גלעד ארדן: נגד?

גלעד ארדן: רוב.

גלעד ארדן: פה אחד ההצעה נפלה.

גלעד ארדן: חבר הכנסת אילטוב נמנע.

גלעד ארדן: יש לנו עוד 2-3 נושאים שאנחנו צריכים להכריע בהם, ומי שמעוניין להשתתף בדיון יכול להישאר.

גלעד ארדן: לא בנושא הערוצים, אלא בנושאים טכניים יותר.

גלעד ארדן: ההחלטות שנותרו לנו לקבל הן : 1.

גלעד ארדן: לגבי התיקון לחוק התכנון והבניה 2.

גלעד ארדן: השאלות שלי לגבי הפצת שידורים לווינים – האוכלוסיות שלא יוכלו לקלוט את השידורים במהלך ההפצה הדיגיטאלית.

מנשה סמירה: הכיסוי, כפי שהסברנו, הוא כיסוי שכתוב בגוף החוק – בכל רחבי הארץ.

מנשה סמירה: השידור הספרתי – דיגיטאלי מקיף את כל הארץ ברמה של 98% כיסוי לוויני וקרקעי, כאשר עיקרו הוא קרקעי – לפחות 85-86% יעלו כבר בתום ההקמה לכיסוי קרקעי, תוך דירתי, ועם הוספת המשדרונים לתמיכה נוכל לכסות אף יותר, אבל זה יכול להתבצע, וכל מהנדס יכול להסביר זאת, רק לאחר שמהערכת עולה לאוויר, כי זה – הפריסה הדיגיטאלית והשידור הדיגיטאלי, חייב להיות אל מול ה- - בכל מקום ומקום.

מנשה סמירה: כלומר, זו ההנחה, העבודה נבנתה בצורה הזו.

מנשה סמירה: יש לנו כ- 50 משדרונים לגיבוי בהתאם לצרכים השונים ברחבי הארץ, ואנחנו, לאחר מיפוי, שנה מתוך הקמת המערכת, נעשה מיפוי ואז נוכל להשלים את הדברים הללו.

מנשה סמירה: זה הכיסוי.

גלעד ארדן: אז מה אתם מבקשים, שלא נכניס בחקיקה שום דבר לעניין רמות הכיסוי?

מנשה סמירה: אני חושב שבגלל שזה מהלך טכנולוגי ובגלל שיש פה עניינים מקצועיים הנדסיים זה לא יהיה ראוי שזה יהיה בתוך חקיקה ראשית.

גלעד ארדן: האם בשידורים אחרים של רשות השידור יש התייחסות בחוק לרמות הכיסוי?

קריאה: לא.

קריאה: ברשות השידור אין אפילו התייחסות לשיטת ההפצה.

חיים פרננדס: בטח אין ברמות כיסוי מספריות.

אתי בנדלר: הנוסח הסופי שהכנתי לעצמי הוא ש "שר האוצר, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת רשאי לקבוע בצו סכומים שינתנו - - מאוצר המדינה לאוכלוסיות נזקקות, לפי אמות מידה כפי שיקבע, לרכישת ציוד לקליטת שידורי טלוויזיה בשיטה הספרתית עקב המעבר מהפצת השידורים בשיטה אנלוגית להפצה בשיטה הספרתית".

אתי בנדלר: בכוונה השתמשתי במילה "עקב" כדי שיהיה ברור שלא מדובר על האדם הספציפי שרק אם הוא קלט קודם בשיטה אנלוגית הוא יוכל קבל סיוע, אלא – משום שייתכן שגם קודם היו לו קשיים בקליטה.

אתי בנדלר: אני רוצה לוודא שהפרשנות שלכם לא תצמצם את זה ותאמר שאלה שקודם היו דפוקים ימשיכו להיות דפוקים גם בעתיד, ולא יקבלו – אם הם לא יוכלו לקלוט עכשיו שידורים בגלל ששיטת ההפצה לא תכסה במאה אחוז את כל הארץ, אז שלא תבואו ותאמרו שכרגע לא ניתן לתת להם סיוע.

אתי בנדלר: חיים פרננדס: מקובל לחלוטין.

אתי בנדלר: אתי בנדלר: זו הצהרה שלכם לפרוטוקול?

אתי בנדלר: קריאה: כן, בהחלט.

קריאה: בהנחה, כמובן שהוא רוכש את אותו ציוד.

אתי בנדלר: בהנחה שהוא יוכל לקלוט באמצעות אותו ציוד, זו הנקודה, בדיוק.

גלעד ארדן: כשאת אומרת "רשאי" על שר האוצר – מה הטריגר שלי שהוא באמת יעשה את זה?

אתי בנדלר: שלא ניתן יהיה לכבות את השידור האנלוגי כל עוד אין צו.

גלעד ארדן: זה מופיע?

אתי בנדלר: כן, כן, זה מופיע בנוסח וגם נקבע מתי הוא צריך להביא את הצו לאישור ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: אם כך, אני מסתפק בהצהרה של מנכ"ל הרשות השניה לפרוטוקול לגבי רמת הכיסוי שאתם תהיו מחויבים לה.

גלעד ארדן: נותר לנו התיקון לחוק התכנון והבניה שלגביו היתה התנגדות של משרד הפנים להרחיב אותו - -

קריאות: - -

קריאה: לא, רק שלך, רק את ביקשת - -

גלעד ארדן: סתם התנגדתי?

אתי בנדלר: לא על שידורי הרדיו.

אתי בנדלר: למעט שידורי רדיו – זה נקבע במפורש, כי בנוסח - -

קריאות: - --

גלעד ארדן: חוץ ממני אף אחד לא התנגד לרדיו הדיגיטאלי?

קריאות: - - -

אתי בנדלר: אי לחשתי באוזנך, ואני אגיד גם למה: ההוראות בדבר הקמת המשדרים ושידורי הרדיו הדיגיטאלי נחקקו כבר מזמן.

אתי בנדלר: אני לא יודעת כמה זמן התמהמהו עד עכשיו עם כל ה - - לצורך העניין הזה.

אתי בנדלר: בעוד שלגבי שידורי הטלוויזיה הספרתיים הוצהר כאן שרוב האתרים הם אתרים שבהם יש בלאו הכי משדרים לרשות השניה ולא יצטרכו כמעט להשתמש באתרים חדשים לצורך הקמת אותם משדרים – לא נמסרו שום נתונים לגבי משדרים ככל שיהיה צורך לתחנות לשידורי רדיו דיגיטאלי.

אתי בנדלר: אנחנו לא יודעים בכמה אתרים מדובר.

אתי בנדלר: על הדרך ביקשו את ההחלטה הזו לקצר את הליכי התכנון והבניה גם לגבי אותם משדרים.

גלעד ארדן: אם משרד הפנים ומשרד הגנת הסביבה גם לא מתנגדים לקיצור ההליכים הזה וגם הם בעצם שותפים אחר כך בהליך האישור, גם אם זה דרך ועדת התשתיות הלאומיות, אז מה נהיה צדיקים יותר מהאפיפיור?

לאה ורון: ב- 23 לינואר היתה הצבעה מפורשת, הסעיף אושר כאשר הוחלט – ייכללו בסעיף זה רק מתקני תקשורת לצורך שידורי טלוויזיה ספרתיים, לא רדיו.

קריאה: וגם אמרנו במפורש שנציג את זה השבוע שוב, בוועדה.

קריאות: - --

גלעד ארדן: כמו שאנחנו מחריגים במהלך דיון נושאים מסוימים כשאנחנו אומרים – זה נשאר בצד עד להכרעה סופית, וההצבעה, בסוף הדיון, מתייחסת למה שסיכמנו שעליו יוצבע, אז הכוונה היתה שנושא הרדיו הדיגיטאלי יוכרע לחוד – האם הוא מתווסף לשינוי ההליך הזה או לא.

גלעד ארדן: לכן אני לא מוצא בעיה בלהצביע עליו לחוד.

אתי בנדלר: כל התיקון לחוק הזה עוסק בשידורי טלוויזיה דיגיטאליים.

אתי בנדלר: אני לא יודעת אם זה ראוי ונכון באותה הזדמנות חגיגית, בלי לקיים דיון רציני בעניין הזה, בלי לשמוע תגובות ציבור בעניין הזה – באים ומכלילים את הקמת משדרים לצורך שידורי רדיו דיגיטאליים בקטע של קיצור הליכים בחוק התכנון והבניה.

גלעד ארדן: יש לכם כבר תוכנית טכנית – בכמה משדרים מדובר?

אודי שושן: כן, בוודאי.

אודי שושן: אני מאגף החשב הכללי ואני מרכז גם את ועדת המכרזים הבין משרדית של נושא הרדיו הדיגיטאלי.

אודי שושן: אנחנו פועלים תקופה ארוכה במאמץ כדי לקדם - -.

אודי שושן: בתוך תקופה לא ארוכה אנחנו עומדים בפני הפרסום של המכרז לבחירה של בעל זיכיון שיקים ויתפעל את תשתית הרדיו הדיגיטאלי לתקופה של בערך 14 שנים.

אודי שושן: בעל הזיכיון הזה יצטרך להקים בסביבות 15-20 אתרי שידור ברחבי הארץ על מנת להגיע לאיזשהו כיסוי טוב, איכותי, בפריסה מלאה, שכל תושבי המדינה יוכלו לקלוט את שידורי הרדיו הדיגיטאלי.

אודי שושן: אנחנו, הוועדה הבין משרדית והממשלה , רואים בהקמה הזו של התשתית יעד חשוב מאד ואנחנו גם מתכננים להשתתף בצורה כזו או אחרת – ואני לא רוצה להיכנס פה לפרטים, בעלויות של הקמת המערכת וזה על מנת - -

גלעד ארדן: לא רוצים להשתתף?

אודי שושן: מאד רוצים להשתתף ומתכננים להשתתף על מנת לעודד את הקמת המערכת בצורה מהירה.

אודי שושן: אחת הבעיות הקשות שתעמודנה בפני בעל הזיכיון בדומה לבעיות שעומדות בפני הרשות השניה זה כל נושא איתור האתרים.

אודי שושן: אין ספק שתהיה לו עדיפות להקים את אתרי השידור שלו בתוך אתרים קיימים ולא להוסיף אתרים נוספים.

אודי שושן: אם אנחנו רוצים שתשתית הרדיו הדיגיטאלית תקום בפרק זמן - -

גלעד ארדן: תהיה לו עדיפות רק אני לא יודע שטכנולוגית זה אפשרי.

אודי שושן: זה עדיף, גם מהבחינה שיש כבר אתר ויש כבר גנרטור, ויש כבר מישהו ששומר על זה, בחלק מהמקומות.

אודי שושן: אין התנגדות של אף גוף, וכולם היו שותפים למהלך במשך תקופה לא קצרה – הן של משרד התקשורת והן של משרד הפנים, להכללה של התיקון שאנחנו מבקשים לעשות, שהוא במסגרת התיקון של חוק התכנון והבניה, שההגדרה של "מתקן תקשורת" יכלול - -

גלעד ארדן: זה לא נראה לך קצת מוסר כפול שכאשר אתם הם אלו שמשלמים על ההקמה אתם מסדרים לעצמכם מסלול מקוצר שפוטר אתכם מכל מיני ועדות ושמיעת התנגדויות וכן הלאה, כאשר לדוגמה, אתם מעניקים רשיון לחברת סלולר שמשלמת עליו 300-400 מיליון דולר אתם שולחים אותה להתעמת עם הציבור בכל עיר ועיר כאשר היא רוצה להקים אנטנות.

גלעד ארדן: זה לא נראה לך קצת לא בסדר?

אודי שושן: הנושא דומה בדיוק לבעיה ולמה שהתכנסנו פה לצורך חוק התכנון והבניה על הנושא של הרשות השניה.

אודי שושן: אין הבדל מבחינה של הרצון של המדינה לקדם את שני הפרויקטים האלה.

אודי שושן: הפרויקט הזה, אני מזכיר לכם, היה מקודם אצלנו, באוצר, והייתי גם מרכז הוועדה של הטלוויזיה הדיגיטאלית.

אודי שושן: אנחנו רואים בשני הפרויקטים האלה פרויקטים חשובים.

אודי שושן: באמצעות השידורים הדיגיטאליים יוכלו - -

גלעד ארדן: יש לי הצעת ביניים - -

אודי שושן: אני רוצה להדגיש – המסלול הזה שאנחנו מבקשים לאפשר – הוא לא מסלול של אור ירוק, אוטומטי - -

חיים פרננדס: יש הבדל מבחינת לוחות הזמנים וכל מה שנגזר מבחינת אבני הדרך בתוך התהליך.

חיים פרננדס: עכשיו – זו תשתית חשובה - -

גלעד ארדן: אל"ף- היא לא חשובה ולא חיונית, היא לרדיו דיגיטאלי.

גלעד ארדן: בכל הכבוד – זה לא צורך קיומי.

אודי שושן: אדוני היושב ראש, באמצעות הרדיו הדיגיטאלי יוכלו מגזרים שלמים באוכלוסייה לבטא את עצמם בעלות לא גבוהה - -

גלעד ארדן: אל תטיפו מוסר – כי גורמי הממשלה הם אלו שמעכבים שנים את נושא הרדיו הדיגיטאלי, אז אל תטיפו מוסר עכשיו על האטת תהליכים בידי הכנסת, בעניין הזה.

גלעד ארדן: למה לא תבקשו, לדוגמה, שככל שמדובר באתרים שימוקמו בתוך אתרי השידור הקיימים, עליהם יחול ההליך המקוצר, אבל אתרים שהם במקומות חדשים, כמוקדי שידור, יישארו במסגרת חוק התכנון והבניה במסלול הרגיל?

אודי שושן: אני לא מכיר מבחינה מקצועית את חוק התכנון והבניה ואיך ועדת התשתיות עובדת.

אודי שושן: אני גם לא רואה מקום לעשות שוני בין הקמת תשתית טלוויזיה דיגיטאלית לבין הקמת הרדיו הדיגיטאלי.

אודי שושן: זה אותם משדרים, זה אותו שידור, זה שידור שהוא לא רק ספרתי.

אודי שושן: אין פה שום הבדל בין הקמה של תשתית של טלוויזיה, והקמה של תשתית של רדיו.

אודי שושן: זה בסך הכל איזשהו מקודד שמשדר אות –אות לרדיו.

אודי שושן: זה בסך הכל אותם ביטים ואותם אותות, אותם משדרים וכמעט באותה טכנולוגיה.

אודי שושן: בשבוע שעבר הבנתי שאני שאנחנו נציג את זה השבוע, אחרת הייתי מבקש לדבר.

קובי שמש: למה אתה מתייחס?

קובי שמש: האם ההצעה שלך מתייחסת גם לגוף רדיו אזורי שיכול לקבל אותם אישורים?

קריאה: בשום פנים ואופן לא.

קריאה: התיקון הקיים מתייחס רק לרדיו דיגיטאלי.

אודי שושן: זה לא רלבנטי.

אודי שושן: בעל זיכיון אחד הוא זה שיבנה את המשדרים ויבצע את הפצת השידורים בין אם הוא יפיץ 30 תחנות, שתי תחנות.

אודי שושן: זה לא רלבנטי מי עולה על גלי האתר.

אודי שושן: רלבנטי איך בעל הזיכיון יצליח להקים את המערכת ובאיזה פרק זמן – אם ייקח לו שנה וחצי או ייקח לו שלוש או ארבע שנים.

אורן מרדכי: אם לא נתקן את זה, גם לרדיו הדיגיטאלי - -

גלעד ארדן: לא אמרתי שלא צריך לתקן אחת השאלות היא האם ההליך כאן, אגב תיקון לחוק אחר, האם הוא ראוי או שמחר בבוקר הציבור יגיד שעשו פה מחטף – ויכול להיות שבצדק, שאגב זה גם נתנו מסלול מקוצר בעוד תחום טכנולוגי שלא מספיק נדונו ההשלכות שלו.

גלעד ארדן: זה גם לא המקום הטבעי לזה, זה היה אמור להיות בוועדת הפנים והגנת הסביבה, לדעתי.

אתי בנדלר: במסגרת פיצול חוק ההסדרים אני המלצתי שהסעיף הזה יעבור לוועדת הפנים.

אורן מרדכי: אם לא נעשה את זה זה נותן יתרון ברור למי שיש לו כבר תשתיות וכמעט מקשה מאד למי שאין לו תשתיות לגשת למכרז ולהצליח לבנות את התשתית הזו כי זה נורא קשה לעבור דרך כל הוועדות האלה של משרד הפנים, והתיאום והבניה, ומשרד איכות הסביבה.

גלעד ארדן: מי שיקים את התשתית הזו זה גורמים פרטיים שייבחרו במכרז, והמדינה תשלם על זה.

גלעד ארדן: לכן, צר לי לאכזב אתכם – אני לא אוכל בהליך כזה לאשר את זה.

גלעד ארדן: אני לא אומר שזו עמדתי הסופית, וגם כנראה שאם תגישו תיקון חקיקה הוא כנראה לא יגיע לוועדה הזו.

גלעד ארדן: אז נראה לי לא ראוי, בהצטברות של כל הגורמים שנאשר את זה פה, כך, מהרגע להרגע, כי באמת – גם מה שהיועצת המשפטית אמרה לי הוא נכון: יש הבדל עדיין כשמדובר בגורמים פרטיים שהולכים להקים את זה לבין הרשות השניה שהולכת להקים, יש הבדל בכמות הידע שיש לנו על כל הטכנולוגיה הזו ועל הפריסה ועל מה ואיך.

גלעד ארדן: ולכן אני –לא אאשר.

קריאות: - -

קריאה: אז אני אומר – לפצל את זה ביחס רק לרדיו.

קריאה: אני שואל את היועצת המשפטית.

אתי בנדלר: אני צריכה לבדוק איך זה מופיע בחוק ההסדרים המקורי.

אתי בנדלר: אני רק רוצה להגיד לך שפיצול מחייב החלטה של ועדת הכנסת ואישור המליאה.

אתי בנדלר: עד שאין פיצול אני לא יכולה להניח את הצעת החוק הזו.

אתי בנדלר: היו"ר גלעד ארדן: תגישו את אותו סעיף כהצעת חוק ממשלתית, תביאו את זה לפטור מחובת הנחה – וזה ילך או אלי או לוועדת הפנים והגנת הסביבה.

אתי בנדלר: אתם צריכים להבין בכל זאת שאני גם איש ציבור ומחר בבוקר אני יודע שאיזה ארגון איכות סביבה יחשוב שזה פותח פתח לא ראוי לגורמים פרטיים שיתמודדו במכרז, אני צריך לתת תשובות ולא יהיו לי תשובות טובות על ההליך המהיר.

אסי מסינג: על איזה גורמים פרטיים מדובר.

גלעד ארדן: אני לא יודע.

גלעד ארדן: אתה יודע?

אסי מסינג: אנחנו יודעים מה אנחנו מניחים, אנחנו גם צמצמנו, לבקשת משרד הפנים, את ההגדרה.

אסי מסינג: כל הכוונה היא כאן לאפשר - -

גלעד ארדן: אני לא אומר שאני מתנגד מהותית לתיקון.

גלעד ארדן: אני רק אומר שבהליך הזה זה נראה לי דבר שאני לא יכול עדיין לאשר אותו.

אסי מסינג: המכרז של הרדיו הדיגיטאלי שהציג אותו קודם אודי מדבר על בעל זיכיון אחד שייבחר לצורך הקמת תשתית לרדיו דיגיטאלי כלל ארצי בדומה לתשתית הספרתית לעניין הטלוויזיה.

גלעד ארדן: זה שונה כי זה גורמים פרטיים וזה לא גוף של המדינה שיקים את התשתית.

אסי מסינג: אבל הזיכיון הוא לביצוע בעבור המדינה.

אסי מסינג: מדובר בבעל זיכיון אחד.

גלעד ארדן: אבל רמת המחויבות שלו, הציבורית, היא שונה.

אסי מסינג: אבל התשתית עצמה היא בעלת אותה חשיבות – בין אם זה רדיו ובין אם זה טלוויזיה.

אסי מסינג: מדובר בתשתית שאין ספק בדבר החשיבות שלה מבחינת - -

גלעד ארדן: אני לא חושב שאדוני הקשיב לי.

אסי מסינג: ולכן אין הבדל אם מי שמקים את התשתית הוא בעל זיכיון פרטי או שזו הרשות השניה, לצורך העניין.

גלעד ארדן: האם זה נכון שההליך המקוצר הזה בעצם גורם לכך שברגע שמשרדי הממשלה החליטו – אין הליך של שמיעת התנגדויות בוועדה המקומית?

זיוה פרפליצין: ההבדל הוא – גם בות"ל יש הליך של שמיעת התנגדויות וכל תוכנית מפורסמת לידיעת הציבור ב- 5 עיתונים - -

גלעד ארדן: במקום להסביר לנו עד כמה הות"ל זה גם הליך ציבורי - תסבירי לנו רק מה ההבדלים בין ההליך בות"ל לבין ההליך הרגיל שהצבת אנטנה כזו צריכה לעבור.

זיוה פרפליצין: ההבדל הוא שהרכב הות"ל הוא פחות מאוזן מהרכב המועצה הארצית.

זיוה פרפליצין: במידה ותוכנית כזו תקודם במועצה הארצית או בוועדה המחוזית – יש כבר תמ"א - -

גלעד ארדן: למה צריך מועצה ארצית להצבת אתרי שידור?

זיוה פרפליצין: אנחנו מדי פעם מקדמים תוכניות כאלה שהן, במידה ומנהל התכנון יחליט שיש צורך לקדם את התוכנית במועצה הארצית היא יכולה להיות מקודמת במועצה הארצית.

זיוה פרפליצין: היו"ר גלעד ארדן: למה, זה שונה מאנטנה סלולרית, לצורך העניין?

זיוה פרפליצין: זיוה פרפליצין: לא.

זיוה פרפליצין: אני אומרת שיש אפשרות לקדם תוכנית מפורטת ברמה הארצית, ויש גם תמ"א 36 שכבר הועברה להערות הציבור וגם תאפשר להסדיר חלק ממתקני השידור שיש צורך ל - - אותם לצורך הפעלת מערך רדיו דיגיטאלי בהיתר פשוט של הוצאת היתר בניה מכוח תמ"א 36 ב', כאשר היא תאושר, ויש לנו צפי שהיא דרושה תוך שנה.

זיוה פרפליצין: במידה ויוחלט שתהיה אפשרות להסדיר את המתקנים האלה בות"ל, הרכב הות"ל הוא פחות מאוזן מהרכב של מועצה ארצית או ועדה מחוזית.

זיוה פרפליצין: יש שם פחות נציגי ציבור – רוב ההרכב של הות"ל זה נציגי משרדי ממשלה שונים וגם ההבדל - -

גלעד ארדן: כמה פחות?

זיוה פרפליצין: בשליש פחות.

זיוה פרפליצין: ההבדל השני הגדול שההעברה של התוכנית להשגות הציבור בות"ל הוא 30 יום, וזה כתוב בחוק, ואי אפשר יותר.

זיוה פרפליצין: 30 יום יש לציבור אפשרות להגיש התנגדויות לתוכנית.

זיוה פרפליצין: בתוכנית מתאר ארצית, לדוגמה, אנחנו העברנו עכשיו בתמ"א 36 להשגות הציבור – ל – 60 יום.

זיוה פרפליצין: זה לפי החלטה של המועצה הארצית.

אורן מרדכי: רק עוד נקודה אחת בקטע הזה, שלא סיימתי.

אורן מרדכי: רק לחדד – אם אנחנו בעצם לא מאפשרים איזה הליך מהיר גם ברדיו הדיגיטאלי, כל מי שאין לו תשתיות, אין לו אתרי שידור – יקשה מאד להתמודד במכרז, וזה יפגע במכרז.

אורן מרדכי: זה יפגע במחיר, וזה יכול לפגוע בכל הפרויקט, כי ככל שיש פחות מתמודדים - -

גלעד ארדן: יפגע במחיר – זה אומר שהמדינה תצטרך לשלם יותר.

קריאות: - -

קריאה: לא בהכרח.

קריאה: המחיר שהתחנות ישלמו בשביל לעבור יהיה יותר גבוה כי יהיו פחות מתמודדים, פחות תחרות במכרז.

קריאה: זאת אומרת – יש לזה מחיר, להחלטה הזו.

גלעד ארדן: "בזק" יכולה להשתתף במכרז?

קריאה: אני לא יודע אם אני מוסמך לפרסם דברים פה.

גלעד ארדן: בחוק המקורי לא היתה כבר החלטה, בעניין הזה?

קריאה: - - -

גלעד ארדן: צר לי, אני לא יכול לאשר את זה.

גלעד ארדן: אני אחזור על ההסבר – אני לא אמרתי שאני מתנגד מהותית.

גלעד ארדן: אני חושב שההליך הציבורי הוא לא תקין.

גלעד ארדן: מבחינתי, אם אני אאשר את זה בלי הבנה מספקת ומעמיקה של הנושא, בעיקר גם לאור ההבנה שהבנתי כעת, שבות"ל יש ייצוג מופחת יותר משמעותית של אנשי ציבור ובעיקר לאור העובדה שהביצוע הוא בסופו של דבר בידי גורם פרטי.

גלעד ארדן: אז אני נאלץ לא לאשר את הסעיף הזה.

גלעד ארדן: אתם מוזמנים להציע אותו מחדש בחקיקה ממשלתית נפרדת.

גלעד ארדן: או – עם היועצת המשפטית אני מוכן לפצל, במידה וזה אפשר, אני מוכן להצביע כפוף לכך שתגידי שמשפטית אחר כך זה ניתן – אני מוכן לפצל רק את החלק של שינוי נוהל האישור של מתקני רדיו דיגיטאלי.

גלעד ארדן: והם יעבירו את זה לוועדה אחרת, או שיקיימו פה דיון נוסף שאני אוודא שמוזמנים אליו המשרד להגנת הסביבה וארגוני איכות סביבה.

אתי בנדלר: אני בדקתי עכשיו – סעיף 21 מחייב מליאה בלבד.

אתי בנדלר: אני רק אומרת שעקרונית – אפשר לפצל.

אתי בנדלר: אבל החלטת הפיצול אומרת שאני לא אוכל להניח היום את הצעת החוק למרות שאני נערכתי להניח היום את הצעת החוק במליאה.

אתי בנדלר: אז עכשיו זו החלטה שלכם.

חיים פרננדס: השאלה אם - - מה שהציע חבר הכנסת ארדן שבעת ההגשה היום למליאה ובעת ההצגה - הסעיף עצמו באותו מעמד יפוצל ביחס לרדיו.

אתי בנדלר: אי אפשר כי אלה שני הליכים נפרדים.

גלעד ארדן: אבל אני יכול להציג בפני הכנסת את שני ההליכים – גם את בקשת הפיצול, ומייד אחריה – את הצעת החוק.

אתי בנדלר: מה אני אמורה להניח?

גלעד ארדן: ואם הכנסת לא תאשר את הפיצול, איך היא תדע מה לכלול בחוק שעולה לאישור?

גלעד ארדן: ואם ההנחה תדחה למחר?

אתי בנדלר: זה שיקול שלכם.

אתי בנדלר: אני עבדתי באופן כזה שאוכל להניח היום את הצעת החוק.

גלעד ארדן: מה המשמעות של - -?

חיים פרננדס: -לשמור את זה מצב שזה אכן חוזר לדיון בוועדה, וכמו שאתה אומר – אתה עושה דיון ציבורי מלא, מזמין את כל מי שרלבנטי.

אתי בנדלר: זה חוסך להם להניח שוב הצעת חוק לקריאה ראשונה.

חיים פרננדס: ומתחילים את התהליך מהנקודה הזו ולא מההתחלה – לאור לוחות זמנים - -

גלעד ארדן: ואם אני אפצל, את תוכלי להניח היום את הצעת החוק?

אתי בנדלר: ברמה העקרונית – כן.

גלעד ארדן: אני מאשר פיצול של חלק מהסעיף שעוסק בשינוי ההליך להקמת מתקני תקשורת בכל הנוגע לרדיו דיגיטאלי.

גלעד ארדן: על החלק הזה, בלבד, מהסעיף אנחנו נבקש מהמליאה לאשר לוועדה לפצל אותו ונקיים בהקדם - -

לאה ורון: סעיף 108?

גלעד ארדן: כן.

גלעד ארדן: בתוך 108 – החלק שנוגע להקמת מתקני תקשורת שנועדו להפיץ שידורי רדיו דיגיטאלים.

גלעד ארדן: ובמידה והכנסת תאפשר את הפיצול, אני מתחייב לקיים דיון כאן בהקדם האפשרי כדי להשלים את התיקון.

גלעד ארדן: חוץ מזה – אושרו כל סעיפי החוק.

גלעד ארדן: תודה, הישיבה נעולה.