ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 478, 2008-02-04 10:30

גלעד ארדן: בוקר טוב.

גלעד ארדן: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: על סדר היום הכנה לקריאה השנייה והקריאה השלישית של הצעת חוק ועדת שמיטה ממלכתית של חבר הכנסת יצחק לוי.

גלעד ארדן: ההצעה עברה בקריאה הראשונה ביום 18 בדצמבר 2007, ועברה אלינו לדיון לשם הכנתה לקריאה השנייה והשלישית.

גלעד ארדן: אני מבקש ממציע החוק להזכיר לנו בקצרה במה עוסקת הצעת החוק, והאם יש עוד נושאים שנותרו פתוחים.

יצחק לוי: תודה רבה.

יצחק לוי: השמיטה היא מצווה מן התורה שחלה אחת לשבע שנים.

יצחק לוי: היום, לפי הפסיקה ההלכתית, ייתכן שהיא לא מהתורה, היא מדרבנן, אבל זה לא משנה.

יצחק לוי: מדינת ישראל נערכת לנושא השמיטה גם לגבי שומרי השמיטה, ויש כמה סוגים של שומרי שמיטה, וגם לגבי כלל המדינה.

יצחק לוי: על פי רוב ובדרך כלל, מי שהיה נערך היה הרבנות הראשית לישראל בשיתוף משרד החקלאות ומשרד האוצר.

יצחק לוי: הייתה ועדת שמיטה לא רשמית שהייתה מתכנסת ומסדרת את העניין.

יצחק לוי: השנה נתקלנו בבעיות מאוד קשות ובכשלים, שלדעתי, הם כשלים של התארגנות של הרבנות הראשית לישראל.

יצחק לוי: הדבר החמור ביותר הוא לא שהרבנות פסקה כך או אחרת, אלא שלאחר התחלת השמיטה פתאום התחילו להתברר כל מיני דברים.

יצחק לוי: כלומר לא ידענו בתחילת השמיטה שיהיו 12-10 ערים שרבנים בהם לא יתירו יותר מכירה.

יצחק לוי: במשרד החקלאות הייתה מבוכה גדולה לגבי כמות היבול שצריך היה להביא.

יצחק לוי: כולם היו מופתעים.

יצחק לוי: ההצעה הזאת באה למנוע את ההפתעות, ולומר שיש ועדת שמיטה ממלכתית שמתכנסת אחת לשנה, לפי ההצעה הזאת, ותיערך.

יצחק לוי: השנים הראשונות יהיו יותר הפקת לקחים מהשמיטה הקודמת, והשנים המאוחרות יותר לקראת השמיטה תהיינה הכנה לשמיטה.

יצחק לוי: אנחנו רוצים שמדינת ישראל תהיה מוכנה לשמיטה כמה שיותר.

יצחק לוי: אין ספק, שהוועדה הזאת היא ועדה מייעצת לשר החקלאות, והשר הממונה עליה הוא שר החקלאות.

יצחק לוי: הפסיקות ההלכתיות נתונות בידי הרבנות הראשית לישראל.

יצחק לוי: הוועדה הזאת לא דורשת תקציב; היא תמליץ על מחקרים, על הדרכה, על גידול מצעים מנותקים אבל בסופו של דבר ההחלטה היא של שר החקלאות.

יצחק לוי: זה עיקרו של החוק, אדוני.

יצחק לוי: עכשיו אני רוצה להיכנס לכמה פרטים שאני רוצה לשנות או להדגיש מהקריאה הראשונה בהתייעצות עם מנכ"ל משרד החקלאות, הגברת שאלתיאל.

יצחק לוי: היא ביקשה עוד שני נציגים ממשרד החקלאות, ואני חשבתי שלא נכון להפר את האיזון בתוך הוועדה, וחשבתי שנכון להוסיף נציג רק ממשרד החקלאות מתוך מחשבה שבמשרד החקלאות יש אגף של מחקר שחשוב שייוצג בוועדה הזאת.

יצחק לוי: לכן לבד מנציג כללי של המשרד רצוי שיהיה אגף מחקר במשרד.

יצחק לוי: לכן אני תומך בהוספת נציג למשרד החקלאות בוועדה.

יצחק לוי: שנית, אנחנו הוספנו בסעיף 2(ג) כדי להדגיש שאנחנו רוצים שהוועדה גם תציע עניינים שבמחקר הלכתי וגם במחקר מעשי לשר כדי להתכונן לשמיטה.

יצחק לוי: אלה השינויים שאני ביקשתי בין קריאה ראשונה לקריאה השנייה והשלישית.

יצחק לוי: שאר התוספות הן תוספות שהייעוץ המשפטי של הוועדה ערך.

יצחק לוי: אני מבקש להכין את החוק לקריאה שנייה ושלישית.

יצחק לוי: תודה רבה.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: עוד הערות כלליות?

גלעד ארדן: אין.

גלעד ארדן: אז נקריא סעיף-סעיף ובמידת האפשר נצביע היום.

ניר ימין: הקראת הצעת החוק:

ניר ימין: אני מניח שהכוונה היא לפתרונות הלכתיים שישימים טכנולוגית- -

יצחק לוי: פתרונות בטכנולוגיה החקלאית שיסייעו לפתרון בעיות שמיטה, כגון מצעים מנותקים- -

נחמיה רפל: שיפוי זרעים בחומר.

יצחק לוי: כל מיני אמצעים טכנו-הלכתיים שיכולים לסייע לפתרון בעיות השמיטה.

יצחק לוי: שכחתי לומר משפט אחד מאוד חשוב: הפנים שלנו הם שאנחנו לא רוצים לפגוע בחקלאי ישראל ורוצים להשתמש כמה שיותר בתוצרת החקלאית של מדינת ישראל גם בוועדת השמיטה.

יצחק לוי: לכן קיים הסעיף הזה.

ניר ימין: אפשר בכל זאת אולי, כדי לדעת בדיוק איזה פתרונות, כי התחלתם להגיד פתרונות הלכתיים.

נחמיה רפל: אני מזכיר הקיבוץ הדתי.

נחמיה רפל: יש פתרונות שקשורים לסדר הזרעים.

נחמיה רפל: אלה פתרונות שמחייבים מחקר חקלאי לאורך שנים.

נחמיה רפל: יש פתרונות בצורת העיבוד, למשל סוגים מסוימים של מזמרות או של מחרשות שבאמצעותם, לפי חלק מהפוסקים, ניתן לעבוד.

נחמיה רפל: יש פתרונות מסוג שלישי, למשל ציפוי זרעים בחומר שמאפשר את הטמנתם באדמה בשנה השישית, ורק אחרי חודשיים-שלושה החומר שעוטף אותם מתפרק.

נחמיה רפל: כשוועדת שמיטה מתכנסת בשנה השישית הסמוכה לשנת שמיטה, אי-אפשר ליישם את הדברים האלה; פה מדברים על ועדה שתעשה את זה לאורך 7 שנים, ואז הדברים יגיעו לידי פתרון בשנת השמיטה.

גלעד ארדן: אתה משנה את הביטוי "טכנו-הלכתיים"?

ניר ימין: כן.

ניר ימין: לכן ביקשתי מחבר הכנסת לוי להסביר על זה קצת.

ניר ימין: אם כך, "טכנולוגיה חקלאית שתסייע ליישום שנת השמיטה" – משהו כזה.

יצחק לוי: פתרונות בתחום הטכנולוגיה החקלאית המותאמים לפסיקות ההלכתיות.

גלעד ארדן: מה בחרת?

ניר ימין: הבנו את העיקרון.

גלעד ארדן: אני מעלה להצבעה את סעיפים 1, 2 בתוספת סעיף קטן (ג) שהמציע ביקש להוסיף.

גלעד ארדן: מי בעד?

יצחק לוי: אני יכול להצביע במקום חבר הכנסת גבאי?

לאה ורון: בטח.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: סעיפים 1, 2 אושרו פה אחד.

גלעד ארדן: סעיף 3.

יצחק לוי: לפי הצעתי, 12.

ניר ימין: נכון.

ניר ימין: המשך הקראה: (4) יהיה: שני עובדי משרד החקלאות.

מוטי נחום: אני יועץ המנכ"לית.

מוטי נחום: זה לא שני עובדים.

מוטי נחום: זה עובד משרד החקלאות ופיתוח הכפר ועובד מנהל המחקר החקלאי.

יצחק לוי: היועצת המשפטית של הוועדה אמרה לי שלא נהוג לעשות כך.

יצחק לוי: אבל מכיוון שמנהל הפיתוח הוא חלק מהמשרד השר יחליט את מי לשלוח.

יצחק לוי: זאת התשובה שקיבלנו, לכן אני מנסח את זה כך.

ניר ימין: אז בפסקה הזאת יהיה "שני עובדים של משרד החקלאות ופיתוח הכפר".

ניר ימין: המשך הקראה:

גלעד ארדן: עוד הערות למינוי הוועדה והרכבה?

גלעד ארדן: ניגוד העניינים זה סעיף חדש?

ניר ימין: אנחנו נמספר אותם אחר-כך.

גלעד ארדן: מי בעד סעיף 3 בנוסח שהוקרא ובתיקונים שהוכנסו?

גלעד ארדן: מי נגד?

גלעד ארדן: סעיף 3 אושר פה אחד.

ניר ימין: הצענו בנוסח שיש לפניכם סעיפים מסוימים שמקובל להכניס גם לגופים סטטוטוריים מסוימים וגם לוועדות שמכהנות מכוח חוק: סעיפי ניגוד עניינים, תקופת כהונה של ועדה, הפסקת כהונה וכן הלאה.

ניר ימין: חלקם מהותיים כמו "ניגוד עניינים" וחלקם יותר טכניים, כמו "תקופת כהונה" ו"הפסקת כהונה" כדי שלא תיווצרנה לקונות בחוק.

ניר ימין: אני אקריא את סעיף ניגוד העניינים.

ניר ימין: הקראה:

גלעד ארדן: לקחת את זה - -

ניר ימין: זה נמצא בכמה חוקים: בחוק הספרייה הלאומית שאושר לפני לא הרבה זמן, בחוקי מורשות – מורשות לוב ובוכריה – יש סעיפים דומים לזה.

נחמיה רפל: אני רוצה לשאול.

נחמיה רפל: בסעיף 3 שהצבעתם עליו קודם: "נציגי גופים שעיקר עיסוקם מצוות התלויות בארץ" ו"נציג התאחדות חקלאי ישראל" – הכוונה היא לעיסוקם בנושא הזה.

מוטי נחום: הם בעלי ניגוד עניינים מובנה מעצם תפקידם.

מוטי נחום: הם מייצגים גוף שיש לו עניין בהסדרת- -

יצחק לוי: מדובר על עניין אישי.

יעקב כהן: לא אישי.

מוטי נחום: אני קורא את "עניין אישי" – "לרבות עניין אישי של קרובו או עניין של גוף שחבר הוועדה או קרובו מנהלים או עובדים אחראים בו".

יעקב כהן: אפשר להגיד שגם נציג משרד השיכון הוא אינטרסנט.

יעקב כהן: הם אנשים שמכירים את הנושא, והם צריכים לבטא את הדעה, אבל אין להם בעיה אישית, זה לא אינטרס אישי.

יעקב כהן: הוא לא מוכר, הוא לא ספק שאפשר להגיד שהוא מרוויח או מפסיד כאן.

יעקב כהן: מדברים על אנשים שמכירים את הנושא.

יצחק לוי: הוועדה הזאת לא עוסקת בעניינים אישי.

יצחק לוי: אם במקרה יש עניין אישי שמתגלגל תוך כדי הוועדה, למשל, שמטילים מחקר על קיבוץ טירת צבי, ויושב שם איש הקיבוץ הדתי, אז הוא מודיע, ויצא, או שיימנה אחר.

יצחק לוי: זה מקובל גם בכנסת, אנחנו דנים באלף עניינים, ויש לנו גם עניינים אישיים.

יצחק לוי: בגלל זה לא נהיה חברי כנסת?

יצחק לוי: אם יש, אז אדם מודיע שיש עניין אישי שנוגע לו, ואז או שהוא יוצא מהוועדה או שמבקש מחבר כנסת אחר שייכנס במקומו.

יצחק לוי: לא בגלל זה אנחנו צריכים למנוע את ההשתתפות ולא בגלל זה נעקר את עניין ניגוד האינטרסים, שהוא בעינינו חשוב.

גלעד ארדן: נעמיד את סעיף ניגוד העניינים להצבעה.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: מי נגד?

גלעד ארדן: הסעיף אושר פה אחד.

ניר ימין: המשך הקראה: יש חוקים שאפשר למנות לשתי תקופות.

ניר ימין: אני חשבתי שמכיוון שמדובר בוועדת שמיטה- -

יצחק לוי: אני מציע שזה יהיה 7 שנים.

ניר ימין: ואז תקופת כהונתו של חבר ועדה תהיה 7 שנים, והשר רשאי לשוב ולמנותו לתקופת כהונה נוספת אחת.

ניר ימין: המשך הקראה: יש אחר-כך סעיף שמדבר על מספר הפעמים בשנה שהוועדה צריכה להתכנס, וזה רלוונטי גם למספר הפעמים שבהם חבר הוועדה נעדר שמצוין בסעיף קטן (ג): "חבר הוועדה נעדר משלוש ישיבות רצופות של הוועדה, ולדעת יושב ראש הוועדה לא הייתה סיבה סבירה להיעדרו".

ניר ימין: המשך הקראה: אני אקריא את הסעיף שאחרי סעיף 4 בעניין סדרי עבודתה של הוועדה, שקשור לסעיף קטן (ג) שהקראנו: "הוועדה תתכנס פעם בשנה לפחות, ורשאית היא לקבוע את סדרי עבודתה, ככל שלא נקבעו לפי חוק זה".

ניר ימין: אם הוועדה כאן תחליט שהוועדה צריכה להתכנס פעם בשנה לפחות, יכול להיות שזה ישליך על מספר ההיעדרות כי יכול להיות שחבר הוועדה נעדר פחות משלוש ישיבות רצופות או יותר משלוש ישיבות, אם ייקבע שהיא צריכה להתכנס יותר מפעם אחת בשנה.

יצחק לוי: באיזה חוקים מופיעה ההגבלה של ההיעדרויות?

ניר ימין: בחוק הספרייה הלאומית שהוא החוק הכי מעודכן שמתייחס לזה, בסעיף 14(א)(4)(ג) מדובר על מועצת הספרייה הלאומית - -

יצחק לוי: אבל יש גם חוקים שזה לא מופיע בהם.

ניר ימין: יש גם חוקים שזה לא מופיע- -

יצחק לוי: אני מציע למחוק את זה.

לאה ורון: על אף שהוא נעדר משלוש ישיבות רצופות של הוועדה?

יצחק לוי: אם הוא לא מגלה עניין, אני לא חושב שבגלל זה צריך להתחיל להעניש אנשים.

מוטי נחום: זה ממילא נכנס בסעיף "חבר הוועדה אינו ממלא כראוי את תפקידו".

ניר ימין: יכול להיות.

ניר ימין: אני רק מזכיר לך, חבר הכנסת לוי, שזה לא סילוק אוטומטי מהוועדה אם הוא נעדר משלוש ישיבות, אלא הסמכות של השר להחליט להעביר אותו מתפקידו אם הוא נעדר.

ניר ימין: יכול להיות שהוא נעדר אבל השר עדיין לא החליט להעביר אותו.

יצחק לוי: נכון.

יצחק לוי: אבל הנבצרות ו"אינו ממלא כראוי את תפקידו" הן מספיק עילות לשר לשקול את העניין, ולא צריך את החשבונאות הזאת ואת התירוצים.

יצחק לוי: מכירים את זה מוועדות אחרות שתמיד יש סביב העניין הזה כל מיני חשבונות.

יצחק לוי: אגב, גם בוועדת האתיקה של הכנסת יש חוקים, ואז כל אחד בא עם הפתק מהרופא.

ניר ימין: זה להכרעתכם.

ניר ימין: אתם רוצים להשמיט את סעיף קטן (ג) שמדבר על סמכות השר?

אבשלום וילן: אני סימנתי את זה בסימן שאלה כי בהכירי את המתחים הקיימים שם יכול להיות פה שימוש לא ראוי.

ניר ימין: העלה את זה גם חבר הכנסת לוי.

אבשלום וילן: בלי שנדברנו.

ניר ימין: אדוני, אפשר להצביע על סעיף תקופת כהונה של חבר ועדה עם התיקון שבמקום 4 שנים, היא תהיה 7 שנים- -

אבשלום וילן: מותר שתי קדנציות.

ניר ימין: כן: "והשר רשאי לשוב ולמנותו לתקופת כהונה נוספת אחת".

ניר ימין: בסעיף שלאחריו לגבי הפסקת הכהונה ביקשו חברי הכנסת לוי ווילן להשמיט את סעיף קטן (ג) שמקנה סמכות לשר להעביר מתפקידו את חבר הוועדה שנעדר מ-3 ישיבות.

אבשלום וילן: זה יושב ראש הוועדה, זה לא השר.

ניר ימין: לא, זה השר.

אבשלום וילן: השר ממנה את הוועדה, השר הוא לא יושב ראש הוועדה.

ניר ימין: אבל הוא יכול להחליט על הפסקת כהונה של חבר ועדה, לפי סעיף א(4).

גלעד ארדן: הוא אומר: "ולדעת יושב ראש הוועדה לא הייתה סיבה סבירה".

גלעד ארדן: כי יושב ראש הוועדה יכול להכשיר את ההיעדרות.

גלעד ארדן: למה לא להשאיר את זה?

גלעד ארדן: אם גם יושב ראש הוועדה לא רוצה אותו, והוא גם נעדר 3 פעמים, וגם השר לא רוצה אותו, למה אי-אפשר יהיה להוציא אותו?

אבשלום וילן: לא סתם החוק הזה עלה- -

גלעד ארדן: אבל זה נוסח שקיים בכל ועד מנהל.

אבשלום וילן: זה יכול להיות מנוצל לרעה פה.

גלעד ארדן: אבל זה יכול להיות מנוצל לרעה בכל גוף.

גלעד ארדן: זה קיים בשביל להשאיר פה- -

יצחק לוי: אתה צודק, אבל לכן שאלתי אם זה קיים בכל החוקים או רק בחוקים מסוימים.

גלעד ארדן: זה מופיע בהרבה חוקים.

יצחק לוי: זה לא עקרוני- -

אבשלום וילן: אני בעד להוציא את זה כי בהכירי את המתחים שם זה יהיה ניצול ציני של הסעיף הזה.

גלעד ארדן: זה בעיקר בגופים וולונטריים כשאתה רוצה לוודא שאנשים יבואו ולא סתם יהיו רשומים שם כדי שיחשבו שיש ועדה.

אבשלום וילן: אם אנשים מתנהגים באופן סביר, אז אין בעיה, אבל מכיוון שחוששני שינסו לנצל את זה מסיבות של מחלוקות- -

גלעד ארדן: מי ינצל את זה, השר?

אבשלום וילן: לא השר- -

גלעד ארדן: אתה חושב שזה יותר טוב?

גלעד ארדן: זה דווקא עוזר לבן אדם כי אחרת ינסו להוציא אותו לפי "אינו ממלא כראוי את תפקידו".

גלעד ארדן: אם אין סעיף היעדרות אתה יכול להגיד שהוא נעדר פעמיים, והוא לא ממלא כראוי את תפקידו.

גלעד ארדן: יש הגדרה ספציפית מה זה.

אבשלום וילן: על-פי בקשת המנכ"לית, יהיו שני עובדי משרד החקלאות?

יצחק לוי: כן, הוספנו.

אבשלום וילן: למה לא יהיו גם שני נציגי חקלאים, שיהיה מספר אי-זוגי?

יצחק לוי: כי יש איזון פה בין הרבנות לבין המשרד וצריך לשמור על האיזון כדי שהחוק יהיה מקובל.

גרשון שליסל: אני נציג של התאחדות חקלאי ישראל, ארגון עובדי הפלחה.

גרשון שליסל: אני באמת חושב שבסעיף 3(8) יש חשיבות שבחוק שמתייחס בעיקר לחקלאות יהיו נציגי חקלאים.

גרשון שליסל: עם כל הכבוד לנציגי ממשלה ורבנים, אני דיברתי עם הרב יצחק לוי- -

יצחק לוי: יש לי פתרון לזה.

יצחק לוי: עד עתה לא היה משרד הדתות, ועכשיו פתאום נולד.

יצחק לוי: ייתכן שראוי לכלול כאן

יצחק לוי: גם את נציג משרד הדתות בעניין הזה, ואז אני מוכן להוסיף את נציג משרד הדתות ואת נציג החקלאים.

לאה ורון: זאת אומרת שהוועדה תמנה 14 חברים.

יצחק לוי: כן.

יצחק לוי: בעיניי זאת לא בעיה.

יצחק לוי: נוסיף נציג חקלאים נוסף ונציג משרד הדתות.

אבשלום וילן: אבל זה לא הולך ככה, הם לא מקבלים משכורת, זאת ועדה התנדבותית, אף אחד לא עובד בשכר.

יצחק לוי: אתה מסכים?

גלעד ארדן: אני מסכים.

גלעד ארדן: יש התנגדות למישהו?

גלעד ארדן: מי בעד לפתוח את סעיף 3 לדיון מחדש?

גלעד ארדן: תודה, הסעיף נפתח מחדש.

גלעד ארדן: כעת נעמיד להצבעה את הצעתו של חבר הכנסת לוי להוסיף גם נציג אחד מהמשרד לשירותי דת – ככל שהוא יתקיים- -

יצחק לוי: ולהוסיף נציג אחד של החקלאים.

גלעד ארדן: בעזרת השם לא נצטרך את ש"ס בקואליציה, ואפשר יהיה לפרק מחדש את המשרד לשירותי דת.

גלעד ארדן: ונציג נוסף להתאחדות חקלאי ישראל.

גלעד ארדן: מי בעד הנוסח החדש של סעיף 3 עם התוספת שהודעתי עליה?

גלעד ארדן: תודה, התקבל פה-אחד.

ניר ימין: נציג המשרד לשירותי דת לפי המלצת השר הממונה?

גלעד ארדן: כן.

גלעד ארדן: לפי המלצת הרב עובדיה – למה לגרוע מסמכותו?

גלעד ארדן: האם אנחנו יכולים להצביע על מה שהקראת?

ניר ימין: אמרנו שתקופת הכהונה תהיה של 7 שנים ולא של 4 שנים, ועדיין צריכה הוועדה להכריע האם רוצים להשמיט את סעיף קטן (ג).

גלעד ארדן: אני מבקש לא להשמיט.

יצחק לוי: אפשר להשאיר.

אריאל כהאן: על א(3) – הרשעה בעבירה – אפשר לוותר על "לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה" כי יש לנו מאות חיקוקים שמדברים על השעיה מחמת קלון, והעובדה היא שהגוף הממנה הוא הגוף שאחראי לקבוע האם יש קלון או אין קלון.

אריאל כהאן: לצורך העניין זה שר החקלאות שעושה את זה, כמובן, בשיתוף הייעוץ המשפטי שלו; ואם היועץ המשפטי שלו יחשוב שצריך להתייעץ עם היועץ המשפטי לממשלה, זה בסדר מצדנו, אבל אנחנו לא רואים לנכון שכל חיקוק כזה יגיע ליועץ המשפטי לממשלה כי לרוב אין חשיבות לכך.

אריאל כהאן: אז די לנו אם יהיה כתוב: "הורשע בעבירה שבשל מהותה, חומרתה או נסיבותיה" – וזה מה שכתוב כמעט בכל החקיקה הרלוונטית – "אין הוא ראוי להמשיך בכהונתו".

אריאל כהאן: בלי "לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה".

יצחק לוי: זה מילים אחרות לקלון.

אריאל כהאן: כן.

גלעד ארדן: אז אפשר להשאיר "לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי של משרד החקלאות", או לא צריך בכלל?

אריאל כהאן: לא צריך, ברור שזאת הכוונה.

גלעד ארדן: הוספנו עכשיו נציג של משרד הדתות, אז זה מגדיל את הסבירות לסעיף הזה.

אבשלום וילן: - - -

גלעד ארדן: טוב, אני אפסיק עם ההערות האלה.

גלעד ארדן: נראה לי שהערתך מתקבלת.

גלעד ארדן: אני מוסיף את סעיף תקופת כהונה והפסקת כהונה בשינויים שהקראנו.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: אושר פה אחד.

גלעד ארדן: ניר ימין: הקראה:

גלעד ארדן: אז עכשיו החוק יתחיל לחול עוד שנה?

ניר ימין: סעיף 7 מתייחס לזה.

גלעד ארדן: אז הוא צריך להקים אותה עד סוף השנה הזאת.

יצחק לוי: אחרי סוכות.

גלעד ארדן: אנחנו מעמידים להצבעה את הסעיף שעוסק במינוי חבר ועדה שחדל לכהן ותקופת כהונתה של הוועדה, כפי שהקריא היועץ המשפטי.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: אושר פה אחד.

ניר ימין: הקראה: כאן אמרתי שיכול להיות שיש יחס בין מספר ההיעדרויות לפי סעיף קטן (ג) לבין מספר הישיבות.

יצחק לוי: כבר דיברנו על זה.

ניר ימין: הקראה:

גלעד ארדן: הערות?

גלעד ארדן: אין.

גלעד ארדן: אני מעמיד להצבעה את הסעיפים העוסקים בסדרי עבודתה של הוועדה ובתוקף פעולות.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: הסעיפים אושרו פה אחד.

ניר ימין: הקראה:

גלעד ארדן: הערות?

גלעד ארדן: אין.

יצחק לוי: עבדנו היטב בקריאה הראשונה.

גלעד ארדן: אני מעמיד להצבעה את סעיף 5 העוסק בחובת הדיווח.

גלעד ארדן: המספרים, כמובן, ישתנו בהמשך.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: אושר פה אחד.

ניר ימין: הקראה:

גלעד ארדן: אני מעמיד להצבעה את סעיפים 6 ו-7 שעוסקים בביצוע ותקנות ובמינוי הוועדה הראשונה.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: אושרו פה אחד.

גלעד ארדן: לא צריך לקיים הצבעה כללית, נכון?

לאה ורון: לא, אין צורך.

גלעד ארדן: אם כך, כל סעיפי החוק אושרו לקריאה השנייה והשלישית.

גלעד ארדן: תודה רבה, הישיבה נעולה.