ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 355, 2008-01-14 11:00

חיים אמסלם: הייתי מבקש בפתח הישיבה לשמוע את נציגי האוצר.

חיים אמסלם: התפרסם בתקשורת, וכל עם ישראל שמע, שבע

חיים אמסלם: קבות הסרת הפיקוח על הלחם ומוצריו ניתן פיצוי מסוים, שעומד על סך 60 מיליון שקל.

חיים אמסלם: ההסכם מונח בפנינו.

חיים אמסלם: פורסם שמדובר על פיצוי בסך 60-80 שקל למשפחה, ותקנו אותי אם אני טועה.

דוד דיין: לכל התקופה.

דוד אזולאי: תקופה זה חצי שנה?

דוד דיין: 5 חודשים.

חיים אמסלם: אני סבור ש-60-80 שקלים לכל התקופה זה בפירוש, לא נקרא לזה לעג לרש, אבל בהחלט לא מספק.

חיים אמסלם: חכמים שקבעו בצורה שרירותית שתהיה הקצאה של 60 מיליון שקל, על סמך מה קבעו כך?

חיים אמסלם: אנחנו מדברים הלא על משפחות קשות-יום ומעוטות יכולת שהלחם הוא עיקר מזונן, זה הבסיס למחייתם.

חיים אמסלם: נתקבלה החלטה לתת פיצוי, אבל צריך לומר בשער בת רבים שזה פשוט לא מספק.

חיים אמסלם: הייתי רוצה לשמוע ממשרד האוצר, שנציגיו לא נמצאים כאן כרגע, שיסבירו לנו חכמי משרד האוצר איך מרבעים את המעגל הזה.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, אני מבקש קודם כול לשאול את היועצת המשפטית של הוועדה לגבי ההסכם.

דוד אזולאי: האם זה נוהל מקובל שהסכם כזה צריך לבוא לאישור הוועדה אחרי שאושר על-ידי הממשלה?

דוד אזולאי: דבר שני, אני רואה שבהסכם חסר פרט מסוים, שאולי לא מקובל להזכיר אותו.

דוד אזולאי: 60 מיליון השקלים לא מגיעים מתקציב משרד האוצר אלא כולם מתקציב ההסכמים הקואליציוניים של ש"ס.

דוד אזולאי: אני אומר את הדברים בצורה הברורה ביותר.

דוד אזולאי: משום מה אין אזכור לכך בהסכם שלפנינו.

דוד אזולאי: אני מבקש לדעת האם כך מקובל לנהוג.

דוד אזולאי: אני מצטרף לדברי חברי היושב-ראש ושואל איפה חלקו של משרד האוצר כאן.

דוד אזולאי: אני לא יודע על-פי איזה תחשיב נקבע תקציב של 60 מיליון שקל.

דוד אזולאי: הרי בסך הכול ידוע לנו שהעלות גבוהה.

דוד אזולאי: איך זה יחולק?

דוד אזולאי: על-פי אלו קריטריונים?

דוד אזולאי: האם לא היו צריכים דווקא כאן, בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות, להגדיר את הכללים והקריטריונים מי ומי זכאים לקבל את ההשלמה בשל התייקרות הלחם?

חיים אמסלם: אני בהחלט שותף לשאלתך האחרונה, כולנו רוצים לדעת מי הזכאים.

חיים אמסלם: גברת רבקה פריאור, אני בטוח שעשיתם מחקר ובדיקה ויש בידכם נתונים שמשקפים את מחיר החלטת הממשלה ומשמעותה על הציבור הכללי, ועד כמה הפיצוי מספיק או אינו מספיק לציבור שממנו לקחו.

חיים אמסלם: אולי בכך נפתח, ואחרי כן הייתי רוצה לשמוע את נציג האוצר שהגיע בינתיים.

רבקה פריאור: באשר לשאלה האם הפיצוי מספיק או לא, לא ערכנו מחקר כי החלטת הממשלה קבעה את שקבעה.

רבקה פריאור: למרות שבזמן קבלת ההחלטות ניסינו להציג נתונים בפני הממשלה, התקבלה בסופו של דבר ההחלטה כפי שנתקבלה.

רבקה פריאור: לא עשינו מעבר לזה.

רבקה פריאור: באשר לעלות הכוללת, הסדר כאן היה בכלל הפוך – הממשלה החליטה להקציב לנושא 60 מיליון שקל ולפי זה נקבע גובה הפיצוי שיקבלו האנשים.

חיים אמסלם: המידע שחסר לי, האנשים שיקבלו פיצוי בסך 60 מיליון שקל, מה היה גובה הפגיעה בכיסם?

חיים אמסלם: אולי נפגעו בסדר גודל של 200 מיליון שקל?

חיים אמסלם: האם יש נתון כזה?

רבקה פריאור: למיטב ידיעתי, אין לנו נתון כזה.

רבקה פריאור: כשהתחלנו לדבר על פיצוי בגין התייקרות הלחם זה היה בתחילת התהליך, כאשר ההתייקרות היתה עדיין בשיעור 3-4 אחוזים.

רבקה פריאור: עד היום ההתייקרות הגיעה כבר ל-15 אחוזים.

רבקה פריאור: השאלה איפה עוצרים בכלל.

רבקה פריאור: למיטב ידיעתי לא נעשה חישוב כזה.

חיים אמסלם: מר יאיר זילברשטיין, בפתיחת הדיון שאלנו מה המפתח לקביעת הזכאים, מי יקבל פיצוי ואיך יקבל אותו.

יאיר זילברשטיין: אני מבקש להתייחס לשאלה הקודמת.

יאיר זילברשטיין: יש מנגנון לפיצוי בגין התייקרות מחירים – המדד.

יאיר זילברשטיין: בשנה הנוכחית לא תהיה הקפאה בקצבאות.

דוד אזולאי: תרשו לנו להוציא לכם מכתב תודה על כך ...

יאיר זילברשטיין: זה המנגנון שאמור לפצות את כל השכבות וכל מקבלי הקצבאות, לאו דווקא הקצבאות הספציפיות האלה, בגין עליית המחירים.

יאיר זילברשטיין: בחודש הקרוב הקצבאות יעודכנו ב-2.8%.

יאיר זילברשטיין: התוספת כאן היא חד-פעמית וחורגת מן המנגנון הקבוע בחוק.

יאיר זילברשטיין: היא מדברת על פיצוי השכבות החלשות רק בגין התייקרות הלחם, וזה מעבר לתוספת הכללית.

חיים אמסלם: מה המפתח, מי הזכאים?

דוד אזולאי: אתה מוכן להגדיר מה זה שכבות חלשות?

דוד אזולאי: מי זכאי למענק הזה?

יאיר זילברשטיין: המיפוי נעשה ביחד עם השר אלי ישי.

יאיר זילברשטיין: המפתח היה ניסיון למפות את הקצבאות לאוניברסליות ולסלקטיביות.

יאיר זילברשטיין: המוסד לביטוח לאומי משלם גם קצבאות לכלל האוכלוסייה, למשל קצבת זקנה, ללא מבחני הכנסה.

יאיר זילברשטיין: הרציונל של השר ישי היה לפצות שכבות חלשות, ואין התאמה בין קצבאות זקנה ובין שכבות חלשות.

יאיר זילברשטיין: כאן ניסו לברור את הקצבאות.

יאיר זילברשטיין: הסכום נקבע מראש, הסכום שהוקצה על-ידי השר ישי, וניסו למקד את זה בצורה הטובה ביותר, בהסכמתו, לקצבאות שייתנו את האפקט הגדול ביותר לאוכלוסייה הזאת.

יאיר זילברשטיין: לכן נבחרו הקצבאות כדלהלן: גמלה לפי חוק הבטחת הכנסה, שהיא הגמלה העיקרית שמקושרת לשכבות החלשות ותלויה במבחן הכנסות; גמלה לפי חוק המזונות, שמיועדת לנשים גרושות; קצבה לפי סעיפים 200, 201 ו-202 לחוק הביטוח הלאומי, שהיא קצבת נכות; וקצבת ילדים.

רועי קרת: בסכום הבסיסי שחל על ילדים חדשים.

רבקה פריאור: כדאי אולי לסבר את האוזן ולומר מה הפיצוי לקצבה.

דוד אזולאי: תהיה חלוקה שווה לכל מקבלי הקצבאות הללו, או על-פי מספר ילדים?

דוד אזולאי: מה הקריטריונים?

דוד אזולאי: תסלחו לי שאני נכנס לפרטים, אבל משהו כאן לא ברור.

דוד אזולאי: איך תיעשה החלוקה?

דוד אזולאי: ומה אם 60 מיליון השקלים לא יספיקו לפי הקריטריונים שאתם קבעתם?

חיים אמסלם: אז במקום שכל משפחה תקבל 60 שקלים, תקבל 40 שקלים.

רועי קרת: לא.

רועי קרת: ברגע שזה מעוגן בהסכם משלמים על-פי ההסכם.

יאיר זילברשטיין: כאשר זה מעוגן בהסכם – זה מעוגן בהסכם.

יאיר זילברשטיין: גם אם זה יעלה 80 מיליון שקל, ישלמו 80 מיליון שקל.

יאיר זילברשטיין: על-פי החישוב זה אמור לעלות 60 מיליון שקל, כך חושב הסכום.

רועי קרת: ברגע שההסכם מפורסם הוא חוק בישראל.

רועי קרת: כל מי שלא יקבל את הכסף יוכל לתבוע לפי ההסכם בבית-הדין.

רועי קרת: אנחנו משלמים אוטומטית את התוספת שההסכם מתווה לכל מי שזכאי לגמלה.

חיים אמסלם: כלומר כל מי שזכאי לגמלאות האלה, שהן הגמלאות של מעוטי היכולת.

דוד אזולאי: איך הציבור יידע שהוא זכאי?

יאיר זילברשטיין: זה יהיה אוטומטי.

דוד אזולאי: נניח שבשל סיבה כלשהי המחשב פלט את שמו של אדם.

דוד אזולאי: איך יידע שהוא זכאי לתוספת?

דוד אזולאי: מישהו מודיע לו על כך?

ג'ודי וסרמן: כלומר אדם שקיבל קצבה בעבר והפסיקו לשלם לו קצבה?

דוד אזולאי: אדם שהמחשב פלט את שמו בטעות כי עבר כתובת, אינני יודע מדוע, ואינו מקבל את הקצבה.

דוד אזולאי: השאלה איך יידע בכלל שהוא זכאי.

חיים אמסלם: הוא שומע בתקשורת שמגיע לו פיצוי, יעקוב אחרי זה ויבקש.

יאיר זילברשטיין: הביצוע אוטומטי לכל האנשים שמקבלים קצבה.

יאיר זילברשטיין: אדם שבשל סיבה כלשהי לא יקבל את הקצבה שלו באותו חודש יבוא כנראה לברר מדוע.

יאיר זילברשטיין: זה לא אמור לקרות.

יאיר זילברשטיין: מנגנון הביצוע כאן אוטומטי.

יאיר זילברשטיין: אנשים לא צריכים לדרוש את הקצבה.

יאיר זילברשטיין: לשאלתכם, נקבע מראש סכום של 60 מיליון שקל וחישבו את האחוז, אך מרגע שהאחוז הזה יאושר, כפי שאמר עו"ד קרת, אזי כך נקבע.

יאיר זילברשטיין: אם זה יעלה בסופו של דבר יותר מ-60 מיליון שקל נצטרך לתקצב את זה.

דוד אזולאי: באיזה חודש הם אמורים לקבל את זה?

רבקה פריאור: בחודש הקרוב.

דוד אזולאי: הם יקבלו את התשלום כולו באופן חד-פעמי?

רבקה פריאור: כן.

רבקה פריאור: בקצבאות הילדים זה יצורף לתשלום הקצבה החודשית ב-20 בינואר, ובקצבאות האחרות זה יצורף לתשלום הקצבה החודשים ב-28 בינואר.

חיים אמסלם: אנחנו מכבדים מאוד את ההחלטה של שר התעשייה, המסחר והתעסוקה אליהו ישי ואת דאגתו לשכבות החלשות, אבל כולנו כאן שותפים לתחושה שהפיצוי לא מספיק.

חיים אמסלם: היינו מבקשים לדעת האם משרד האוצר מבין שיש בעיה במצב שנוצר.

חיים אמסלם: נוצר כאן תהליך, שקודם כול ביטלו את הפיקוח על מחיר הלחם, ואחר-כך קם קול זעקה ונמצא הפיצוי.

חיים אמסלם: אני משוכנע שהוא לא מספיק.

יאיר זילברשטיין: משרד האוצר מאמין שהמנגנון הנכון לטווח ארוך הוא הצמדת הקצבאות למדד.

יאיר זילברשטיין: נעשה ניסיון ובדיקה מקיפה במשרד ראש הממשלה, על-ידי המועצה הלאומית לכלכלה בשיתוף המוסד לביטוח לאומי ומשרד האוצר, למצוא מדד נכון יותר לשכבות החלשות.

יאיר זילברשטיין: מדד כזה מפורסם על-ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה – מדד המחירים לצרכן לחמישון התחתון.

יאיר זילברשטיין: המדד הזה יכול להיות רלוונטי יותר לקבוצה הזאת.

יאיר זילברשטיין: שר הרווחה ניסה לקדם את הצמדת הקצבאות למדד הזה, אך בדיקה מדוקדקת יותר העלתה שהשכבות החלשות דווקא צורכות פחות לחם אחיד, הלחם שעד עתה היה בפיקוח, מאשר כלל האוכלוסייה ולכן אם היו מצמידים את זה למדד החמישון התחתון, שהוא המדד האלטרנטיבי, הפיצוי היה נמוך יותר.

יאיר זילברשטיין: לכן הוא נסוג מן הרעיון הזה והוועדה התפזרה וחזרו לרעיון המקורי, לתת פיצוי חד-פעמי.

יאיר זילברשטיין: חשבו על הרעיון הזה, אך זה התברר כלא עוזר לשכבות החלשות אלא עשוי רק לפגוע בהן.

חיים אמסלם: יש לכם נתון שיכול להראות מה גובה הפיצוי שהם קיבלו ביחס לפגיעה?

חיים אמסלם: האם הפיצוי מכסה פחות או יותר את הנזק, או לא מכסה בכלל, או נותן פיצוי עודף?

חיים אמסלם: אתה אומר שהמשפחות החלשות צורכות פחות לחם אחיד.

יאיר זילברשטיין: אני לא יכול להגיד סכומים.

יאיר זילברשטיין: מה שאמרתי אין לו קשר לסכום שהוקצב כאן על-ידי השר ישי.

יאיר זילברשטיין: אמרתי שניסו לבדוק אפשרות להצמיד את הקצבאות למדד שמכוון יותר לשכבות החלשות, וראו שבמקרה הספציפי הזה זה יפגע בהן.

חיים אמסלם: בכל מקרה הם נפגעים.

יאיר זילברשטיין: הם קיבלו תוספת עליית מדד, של 2.8%, כמו כל האוכלוסייה.

יאיר זילברשטיין: עלתה טענה שהשכבות החלשות נפגעו יותר מאשר כלל האוכלוסייה כי המחירים של המוצרים הבסיסיים עלו בשיעור גבוה יותר.

יאיר זילברשטיין: הטענה הזאת נבדקה ונמצאה כלא נכונה ולכן נסוגו מן הכוונה הזאת.

משה כחלון: תוכל לפרט?

משה כחלון: אם אורז עלה ב-25% ושמן ב-8% והמדד ב-2.8% איך זה ייתכן?

יאיר זילברשטיין: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מפרסמת את המדד הכללי שכולנו מכירים וכן מדד מתואם לפי חמישונים.

יאיר זילברשטיין: עלתה טענה על-ידי שר הרווחה שהחמישונים הנמוכים נפגעו יותר, שעבורם עליית המחירים היתה גבוהה יותר.

יאיר זילברשטיין: מר שלמה יצחקי, הסטטיסטיקן הראשי, ערך בדיקה ומצא שזה לא נכון, שהשכבות החלשות התאימו את הצריכה שלהן בצורה רחבה יותר מאשר כלל האוכלוסייה ולפיכך המדד של החמישון התחתון עלה פחות מאשר המדד הכללי של כלל האוכלוסייה.

יאיר זילברשטיין: לכן שר הרווחה נסוג מבקשתו, כולם קיבלו את ההצמדה הרגילה למדד המחירים לצרכן וקיבלו פיצוי חד-פעמי בגין התייקרות הלחם מכיוון שהיתה כוונה להוציא אותו מפיקוח.

דוד אזולאי: זה מנגנון לפיצוי חד-פעמי, שיפתור בעיה לתקופה של 5-6 חודשים.

דוד אזולאי: השאלה מה הלאה.

חיים אמסלם: שמענו.

חיים אמסלם: אמרו: מספיק שלא חתכו את הקצבאות.

דוד אזולאי: את זה שמענו, אבל זה לא פתר את הבעיה.

יאיר זילברשטיין: המנגנון הקבוע בחוק הוא מנגנון של הצמדת הקצבאות למדד, שמשקף את עליית המחירים הכללית.

דוד אזולאי: העלאת מחיר הלחם תהיה קבועה, המחירים לא יחזרו לקדמותם.

דוד אזולאי: הפיצוי הזה כולו הוא על העלאת מחיר הלחם בלבד.

יאיר זילברשטיין: מדובר על העלאת מחיר הלחם האחיד שנמצא היום תחת פיקוח, והעובדות מראות שהשכבות החלשות לא צורכות כמעט בכלל את הלחם האחיד.

יאיר זילברשטיין: גם היום הן צורכות לחם שאינו נמצא בפיקוח.

יאיר זילברשטיין: אלה הנתונים הסטטיסטיים שכולנו ניזונים מהם.

יאיר זילברשטיין: הם אוכלים פיתות.

משה כחלון: כי הורידו את הלחם האחיד מן המדפים.

יאיר זילברשטיין: אלה נתונים גם משנים קודמות, זאת מגמה קבועה.

יאיר זילברשטיין: לא אתווכח עם הנתונים.

משה כחלון: מאין הבאת את הנתון הזה?

יאיר זילברשטיין: מן הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

יאיר זילברשטיין: אלה הנתונים שמקובלים על כולם, אף אחד לא חולק על זה.

משה כחלון: כאשר היינו ילדים כל אחד היה מביא הביתה 7 כיכרות לחם.

יאיר זילברשטיין: היום השכבות החלשות במדינת ישראל לא צורכות כמעט בכלל לחם אחיד שעד היום היה תחת פיקוח.

יאיר זילברשטיין: רוב הצריכה היא של פיתות, שמעולם לא היו בפיקוח.

רבקה פריאור: מר יאיר זילברשטיין היה גאה מאוד שהקצבאות הוצמדו למדד המחירים.

רבקה פריאור: אני סבורה שאסור לנו לעבור בשתיקה על כך שמזה כ-5 שנים הן לא מוצמדות לשכר הממוצע, ובמשך 4-5 שנים היו קפואות לגמרי ולא עודכנו.

רבקה פריאור: חייבים לציין גם את זה כדי שנדע את האמת.

רבקה פריאור: נכון שהפעם הן הוצמדו למדד המחירים לצרכן ולא הוקפאו.

יאיר זילברשטיין: גם בשנתיים הקודמות, ב-2006-2007, לא הוקפאו.

רבקה פריאור: עד אז הקצבאות הוקפאו.

חיים אמסלם: אין ספק שההקפאה במשך תקופה ארוכה יצרה פגיעה קשה ביותר.

חיים אמסלם: היום נוקטים בשיטת העז: כאשר לא פוגעים מבקשים שנגיד תודה על שלא פוגעים.

רבקה פריאור: רציתי שגם חברי הכנסת יהיו ערים לכך.

חיים אמסלם: כולנו ערים לכך וחשים את זה, והתחושה שלנו קשה.

דנה מליניאק: אני מעמותת "ידיד".

דנה מליניאק: מה עם הקשישים שזכאים לקצבת זקנה?

דוד אזולאי: הם לא אוכלים לחם כי אין להם שיניים, על-פי הסטטיסטיקה ... זאת התשובה שיענו לך.

דנה מליניאק: יש אוכלוסיית קשישים שמקבלים רק קצבת זקנה.

דנה מליניאק: מה איתם?

רבקה פריאור: אלה שמקבלים רק קצבת זקנה, מקבלים קצבת זקנה עם השלמת הכנסה ולכן נכללים בחוק שמר יאיר זילברשטיין הגדיר כחוק הבטחת הכנסה וקיבלו פיצוי.

רבקה פריאור: אלה שיש להם מקורות הכנסה נוספים – ואני לא מתווכחת כרגע על הגובה שלהם ואם המבחנים מספיקים או לא – אינם זכאים לפיצוי.

רבקה פריאור: בתשובה לשאלתכם, גובה הפיצוי 0.7% מהקצבה שמקבל האדם.

משה כחלון: קצבת הבטחת הכנסה היא בערך 1,800 שקל.

רבקה פריאור: תלוי בהרכב המשפחה.

רבקה פריאור: זה מסתכם ב-14 שקלים לחודש.

רבקה פריאור: אם אדם היה במערכת 5 חודשים יקבל 70 שקלים בבת-אחת.

דוד אזולאי: עצוב מאוד.

חיים אמסלם: זה המקום לציין שגם את הפיצוי הזה, שעדיין אינו מספק, יש לזקוף לזכות מאבקו העיקש של שר התעשייה, המסחר והתעסוקה הרב אליהו ישי.

משה כחלון: זה רק הכסף שהוא נתן.

משה כחלון: איפה יתר הגורמים?

משה כחלון: אל תגיד שהוא לקח את זה מתקציב הישיבות, אל תגרום לו נזק.

משה כחלון: לקח מאין שלקח, לא חשוב, הוא לא רשם שיק פרטי על שמו ועל שם רעייתו, אתה יכול להיות רגוע.

חיים אמסלם: כאשר מסייעים לשכבות החלשות זה לא לקחת או לתת.

חיים אמסלם: זה חלק מעבודתנו ומתפקידנו.

חיים אמסלם: אני מצר על חוסר הרגישות.

חיים אמסלם: הפכנו להיות קהים לפגיעה בשכבות החלשות שעבורן כל 10-14 שקלים זה המון כסף.

שמעון יפרח: הייתי מבקש בקצרה לעשות סדר בראייה הכלכלית-חברתית, וגם להתייחס לשאלות שנשאלו כאן על המדדים.

שמעון יפרח: שר התעשייה, המסחר והתעסוקה דוגל בכלכלה חברתית ובחברה כלכלית.

שמעון יפרח: צריך לזכור, הפיצוי הזה הוא תוצאה מן ההחלטה להסרת הפיקוח, הוא אבן ראשונה, אך בוודאי לא מספק, כפי שכולם כאן מבינים.

שמעון יפרח: מה באשר להצמדת הקצבאות?

שמעון יפרח: התוצר הלאומי לנפש במדינת ישראל, כולם מתהדרים שהגיע ל-23 אלף דולר בשנה.

שמעון יפרח: כלומר יש עלייה ריאלית ברמת החיים שלנו.

שמעון יפרח: כאשר מצמידים את הקצבאות למדד המחירים לצרכן, המשמעות היא שחיקה ריאלית לאורך זמן של כוח הקנייה של אותן משפחות.

שמעון יפרח: זאת נקודה מרכזית.

שמעון יפרח: מה שאמר כאן נציג משרד האוצר על מדד החמישון התחתון, נכון.

שמעון יפרח: אלא קרה משהו בשנה האחרונה, שסל המרכיבים של החמישון התחתון, שמורכב בעיקר מדיור ומזון, כל תשומות המזון בעולם עלו בשנה האחרונה בצורה תלולה מאוד.

מרינה סולודקין: וכך גם החשמל והמים.

שמעון יפרח: אם יעשו היום בדיקה כלכלית ימצאו לדעתי שמדד החמישון התחתון עלה הרבה יותר.

שמעון יפרח: אבל זה עדיין לא נותן פיצוי למצב הריאלי של השכבות החלשות.

שמעון יפרח: גם אם מצמידים את הקצבאות למדד המחירים לצרכן, על ציר הזמן יש שתי פגיעות.

שמעון יפרח: ראשית, כתוצאה מעליית מחירי תשומות המזון בעולם.

שמעון יפרח: מחירי החיטה עלו בלמעלה מ-100% בשנה האחרונה, כתוצאה ממחירי הדלק החלופי לגידול שדות תירס וחיטה שגרם לעליית המחירים, והמחירים יעלו עוד, אני צופה המשך עליית המחירים בשנה הקרובה של כל תשומות המזון.

שמעון יפרח: שנית, כתוצאה מעליית רמת החיים בישראל.

שמעון יפרח: מדד המחירים לצרכן לא משקף את עליית רמת החיים, ולכן הפתרון הזה ראשוני והתחלתי ואינו מהווה פתרון לתפיסה של השר של כלכלה חברתית וחברה כלכלית.

דוד אזולאי: אנחנו לא רואים היום את ההמשך למה שאתה אומר.

דוד אזולאי: כרגע אנחנו מאשרים 60 מיליון שקלים מהכספים הקואליציוניים, ואילולא היו ניתנים לא היה ניתן כלום.

דוד אזולאי: הייתי מצפה לקצת רגישות ממשרד האוצר, שיגיד: יש 60 מיליון שקלים מהכספים הקואליציוניים ואנחנו מוסיפים על כך עוד 60 מיליון שקל, ואז זה היה נשמע טוב יותר.

דוד אזולאי: אם לא היה רצון טוב של מפלגה כזאת או אחרת לא היה קורה כלום – אותם אנשים היו ממשיכים לשלם ביוקר, וכפי שאמרת בעצמך אנחנו צפויים לעליית מחירים ואם כך מחיר הלחם בוודאי ימשיך ויעלה עוד, זה לא נגמר בכך.

שמעון יפרח: זאת התחלת המלחמה העיקשת וההמשך צריך להיות ברור.

חיים אמסלם: בציבור, דווקא בקרב השכבות החלשות, זה נתפס כבלתי הגיוני לחלוטין.

דוד אזולאי: מה שאנחנו מאשרים כרגע, אותם 60 מיליון שקלים, זה לעג לרש מפני שלא ניתן שום מענה לשכבות החלשות שאנו מעוניינים לתת להן מענה.

דוד אזולאי: אין מענה.

דוד אזולאי: סליחה שאני מקשה עליך במקצת את החיים, אבל מה לעשות, צריך לומר את האמת.

חיים אמסלם: אני שותף לתחושה שלך.

חיים אמסלם: התחושה הכללית, שברוך השם המצב הכלכלי משתפר, היתרות גדלות, המאזנים משתפרים, ובסופו של דבר דווקא המסכנים נהיים עוד יותר מסכנים.

חיים אמסלם: אנחנו לא יכולים לשדר לעם מסר כזה, כאילו אנחנו מנותקים.

שמעון יפרח: מדד ג'יני, שהוא מדד בין-לאומי שבודק את הפער הכלכלי-חברתי, גדל בשנים האחרונות במדינת ישראל.

מרינה סולודקין: אני מברכת את השר ישי על מה שעשה באשר להעלאת מחירי המוצרים הבסיסיים, אבל כולנו מבינים שזה לא מספיק ושאנו בכנסת צריכים לדאוג ממה שיקרה אחר-כך.

מרינה סולודקין: קשה לצפות לרגישות ממשרד האוצר.

מרינה סולודקין: חבר הכנסת אזולאי, אנחנו ביחד 5 שנים בכנסת ויודעים שרגישות לא נוכל למצוא אצל משרד האוצר.

דוד אזולאי: לפעמים יש לי תקווה, אבל תמיד אני מתבדה.

מרינה סולודקין: משרד האוצר זה מקום פיסקלי.

מרינה סולודקין: אנחנו מדברים על כלכלת מקרו, מזו ומיקרו.

מרינה סולודקין: לא תמכתי בתקציב.

מרינה סולודקין: כתבתי מכתב גם לראש הממשלה וגם לשר האוצר, ואמרתי: מכיוון שיש גל עצום – שמכנים אותו אפילו צונאמי – של העלאת מחירי החיטה, התירס, האנרגיה, החשמל והמים, לפיכך מדד המחירים לצרכן לא מתאים למצב שאנו רואים לנגד עינינו.

מרינה סולודקין: אנחנו בכנסת צריכים לחשוב על מדדים אחרים.

מרינה סולודקין: הצעתי למשרד האוצר מדד חברתי שייקח בחשבון את מחירי המוצרים הבסיסיים ולפי זה יינתנו העלאות ותוספות למי שמקבלים שכר נמוך.

מרינה סולודקין: מכיוון שלא קיבלתי תשובה לשני מכתבים שלי, לראש הממשלה ולשר האוצר, עכשיו עליי להציע תיקון בחוק באשר למדד החברתי.

מרינה סולודקין: יש מקום לחשוב על כך.

מרינה סולודקין: אנחנו מייצגים כאן את השכבות החלשות, גם עולים, גם תושבי שכונות, גם שכבות אחרות.

מרינה סולודקין: הפחתה של מחירי הטיסות ללונדון לא מעניינת את השכבות הללו.

מרינה סולודקין: צריך להתייחס למוצרים הבסיסיים, חשמל ומים – חשמל בגלל עליית מחירי הדלק והמים בגלל התחממות העולם.

חיים אמסלם: אולי צריך לחזור למנגנון של הצמדת הקצבאות לשכר הממוצע במשק, אם המצב כל-כך טוב.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, הייתי אפילו ממליץ לא לאשר את זה, כאות מחאה כמובן מכיוון שגובה הפיצוי וההתעלמות של משרד האוצר הופכים לבדיחה.

משה כחלון: אינני יודע מאין הגיעו ה-60 מיליון שקל, אך כולנו הבנו שזה חלק אחד ולא כל הפיצוי.

משה כחלון: כמו יתר חבריי שיושבים כאן, לא נחזיק את הקבוצה הזאת כבני ערובה בידי גופים אטומים ולא נעניש אותם פעמיים, פעם אחת על שיש להם ממשלה כזאת ופעם שנייה כאשר לא נאשר.

משה כחלון: לפיכך אתמוך כמובן בהסכם.

משה כחלון: אני מבקש באותה הזדמנות, וזה לא לגמרי קשור לעניין, אנחנו שומעים יותר מדי תלונות על כך שאין לחם אחיד במדפים.

משה כחלון: אני כמובן לא מקבל את הנתונים שמר יאיר זילברשטיין הציג כאן, שהשכבות החלשות לא קונות לחם אחיד.

יאיר זילברשטיין: אלה לא נתונים שלי אלא של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

משה כחלון: לחם וקטניות הם מזון של עניים.

משה כחלון: הם רוכשים את זה, וניתן לבדוק ולראות שבעיירות פיתוח ובישובים ברמה סוציו-אקונומית נמוכה יש צריכה גדולה יותר של לחם אחיד וחלב.

משה כחלון: זה שאחרי 5 דקות החלב המסובסד נעלם מן המדפים כי מביאים רק מעט, והלחם האחיד נעלם, והקוטג' 9% נעלם, נשארות רק גבינות לייט או 1% או 0.5% שמחיריהן כפולים, אין זה אומר שהם לא צורכים את המוצרים הללו.

משה כחלון: בתפקידי הקודם הייתי עוזר השר לביטחון פנים.

משה כחלון: באחד הישובים נאמר שמספר התיקים שנפתחו במשטרה קטן מאוד.

משה כחלון: הסתבר שסגרו את תחנת המשטרה באותו ישוב ולכן אנשים לא היו באים להתלונן.

משה כחלון: כאן אותו דבר, כאשר לא יהיה לחם אחיד בוודאי לא יצרכו אותו, כי אין.

משה כחלון: הייתי מבקש, אדוני היושב-ראש, שתצא מכאן אמירה של הוועדה – ונוכח כאן יועץ בכיר לשר התעשייה, המסחר והתעסוקה – שיש לפקח על זמינות מוצרי היסוד על המדפים, ואם צריך – לתת פיצוי.

משה כחלון: הרי למאפיות לא משתלם ולא מייצרות, המובילים לא מובילים, מחיר הדלק עולה, ובסוף מי סובל?

משה כחלון: זאת הבעיה שלנו והצרה של השכבות החלשות בכל מאבק ובכל דיון.

משה כחלון: לכן, אדוני היושב-ראש, הייתי מבקש שתצא מכאן אמירה בנושא הזה.

חיים אמסלם: בשמי ובשם כל החברים אני מצטרף למה שאתה אומר.

חיים אמסלם: שר התעשייה, המסחר והתעסוקה דווקא ידוע בהזדהות הרגשית שלו עם השכבות החלשות.

חיים אמסלם: הוא ימצא את הדרך הנכונה למזער את הנזקים שנגרמו לאותן שכבות, ככל האפשר.

חיים אמסלם: אנחנו מחזיקים בידינו את עיקרי ההסכם המשותף למשרד האוצר ולמוסד לביטוח לאומי.

חיים אמסלם: קוימה חובת ההתייעצות על-פי סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי.

חיים אמסלם: תודה רבה.

חיים אמסלם: הישיבה נעולה.