ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 473, 2008-01-29 09:00

גלעד ארדן: בוקר טוב.

גלעד ארדן: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: על סדר היום הצעת חוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים (מניעת גניבות) (איסור תיקון רכבים בשט חי הרשות הפלשתינית), התשס"ז-2007 של חבר הכנסת משה כחלון.

גלעד ארדן: הצעת החוק עברה בקריאה הטרומית במליאת הכנסת ביום 17 באוקטובר 2007, קיימנו כבר דיון אחד בהכנה לקריאה ראשונה ביום 12 בנובמבר 2007 והיום בעזרת השם נשלים את ההכנה לקריאה הראשונה של הצעת החוק החשובה הזו.

משה כחלון: בוקר טוב.

משה כחלון: תודה לאדוני היושב-ראש.

משה כחלון: הצעת החוק מדברת על הגבלת שימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים (איסור תיקון רכבים בשטחי הרשות הפלשתינית).

משה כחלון: דנו בהצעת החוק הזאת ארוכות בדיון הקודם, אז התעוררו מספר מחלוקות וביקשנו מממלא מקום היועץ המשפטי של הוועדה, עורך דין ניר ימין, לנסות ולדבר עם הגורמים – אתגר, איגוד המוסכים ועם כל הגורמים הרלוונטיים – והייתי מבקש לדעת אם התקדם משהו, ואם לא, הייתי מבקש מאדוני היושב-ראש – אתה כמובן תחליט – להשלים את הדיון ולהצביע.

משה כחלון: אם עדיין יש מחלוקות, יש לנו את הקריאה השנייה והשלישית, שם נוכל ללבן את יתר הדברים כי חייבים לקדם את החוק הזה אפילו שיש דברים שעדיין לא נסגרו, שכאמור, נלבן אותם לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

משה כחלון: חשוב שידעו כולם שתנוח דעתם שנעשה את הכל כדי להוציא מתחת ידינו את החוק הטוב ביותר, ללא מחטף וללא מגבלות של זמן, אבל יש איזושהי דינמיקה שחייבת להימשך, כי אם נמשיך עם הפינג-פונג הזה, זה לא ייגמר לעולם והחוק לא יתקדם.

ניר ימין: כפי שציין המציע, התקיים דיון אחד בהצעת החוק ואני אסביר בקצרה מה קובעת הצעת החוק.

ניר ימין: הצעת החוק באיסור שלה, במה שבאמת עורר את מירב המחלוקת, קובעת איסור על תיקון הרכב בשטחי האחריות האזרחית הפלשתינית והאיסור השני להעביר רכב הרשום בישראל לשטחי האחריות האזרחית הפלשתינית כדי לתקן אותו שם ולהוציא אותו אם הוא תוקן שם.

ניר ימין: אלה שני האיסורים.

ניר ימין: בדיון הקודם הציגה המשטרה חלק מהנתונים שיש לה.

ניר ימין: סגן-ניצב יוסי כהן העביר לנו גם נתונים לאחר מכן.

ניר ימין: הבעיה שהתעוררה לטעמנו הייתה שהאיסור לתקן שנקבע היה מעט גורף.

ניר ימין: ביקשנו מהמשטרה נתונים ואני לא חושב שהנתונים שהם הביאו היו ברמה כזאת של מובהקות סטטיסטית שאפשר לבסס עליה איסור ולכן באמת ניסינו להיפגש אתם ולהגיע לאיזושהי עמדה מוסכמת.

ניר ימין: אני חייב לציין שלא הצלחנו עד הסוף להגיע לאיזושהי עמדה.

ניר ימין: אנחנו חשבנו שהאיסור אמור להיות כזה שיהיה אסור להעביר את הרכב במטרה לתקן והמשטרה הייתה סבורה שזה מטיל עליה קשיים ראייתיים כאלה שיעקרו את החוק.

ניר ימין: אני לא רוצה לדבר בשם המשטרה, אבל לדעתי הם מציעים להישאר עם האיסור הראשון של איסור התיקון כי למיטב הבנתי גם המשטרה לא חושבת שצריך לתפוס את אלה שרוצים לעשות תיקונים ברשות בצבע אלא את אלה שעושים את התיקונים היותר מסיביים שהם באמת מהווים את הסיכון הבטיחותי.

ניר ימין: לכן, כדי לבסס את הטענה הבטיחותית הזאת, ביקשנו נתונים יותר מובהקים.

ניר ימין: אני לא חושב שיש עדיין נתונים כאלה, אבל המשטרה תציג גם את הבעיות בהצעה שלנו והוועדה תכריע בדברים האלה.

גל קפלן: לעניין ההצעה שלנו.

גל קפלן: אנחנו ביקשנו להשאיר את ההצעה לאסור כל תיקון של כלי רכב הרשום בישראל בשטחי האחריות האזרחית הפלשתינית.

גל קפלן: ההצעה שהוגשה על ידי הייעוץ המשפטי של הוועדה יוצרת בעיית אכיפה מטעם משטרת ישראל.

גלעד ארדן: תסבירו מה ההצעה.

גל קפלן: ההצעה היא ש"לא יעביר אדם רכב הרשום בישראל לשטחי האחריות האזרחית הפלשתינית במטרה לתקנו".

גלעד ארדן: התוספת היא "במטרה לתקנו"?

גל קפלן: "אם לצורך העברתו נעשה שימוש ברכב אחר ואם לצורך התיקון ייעשה שימוש בחלקים משומשים".

גלעד ארדן: שתי דרישות.

גל קפלן: חלופיות ולא מצטברות.

גל קפלן: אין איסור כולל על תיקון אלא רק אם מתקיימים התנאים האלה, אם ההעברה היא על גבי רכב אחר לצורך תיקון או שהתיקון ייעשה בחלקים משומשים.

גל קפלן: למשטרת ישראל אין יכולת אכיפה לבצע את ההצעה המוצעת.

גל קפלן: משטרת ישראל פועלת במחסומי קו התפר וכיום אנחנו פועלים גם בתוך שטחי A ו-B של הרשות הפלשתינית.

גל קפלן: כאשר גרר או מובילית עוברת עם רכב לצורכי תיקון אל השטחים ושוטרי משטרת ישראל עומדים במחסומים, אין לי יכולת למנוע ממנו את ההעברה אלא אם כן נהג הגרר אומר לי באותו מעמד שהוא הולך לתקן את זה בקלקיליה, שהוא פורק את הרכב לצורכי תיקון במוסך בקלקיליה.

גל קפלן: אם הוא אומר שהוא הולך לשתות קפה עם אחי בקלקיליה ואחר כך אני מעביר את הרכב לתיקון במוסך בטייבה, אין לי יכולת אכיפה ואני לא יכולה למנוע ממנו את התיקון.

גל קפלן: יתרה מזאת.

גל קפלן: כאשר אני פועלת כמשטרת ישראל במחסומי קו התפר, אין לי אפשרות להיכנס אחר כך לתוך השטחים אלא בתיאום מראש עם הצבא.

גל קפלן: הכוונה היא לתיאום מראש ולא תיאום בזמן אמת כי זה לוקח הרבה זמן.

גל קפלן: בנוסף לכך הם נמצאים בתוך שטחי הרשות הפלשתינית בתוך מוסכים.

גל קפלן: כאשר אני אכנס למוסך בקלקיליה ואני אראה כלי רכב ישראלים, לא תהיה לי יכולת אכיפה על פי ההצעה המוצעת לתפוס אותם ולהוציא אותם חזרה כי אין לי יכולת הוכחתי שהרכב הגיע על גבי גרר.

גלעד ארדן: דרך אגב, על פי הצעת החוק מי שהביא את הרכב לשם הוא העבריין?

גלעד ארדן: לא בעל הרכב.

גלעד ארדן: בעל הרכב לא יודע שלקחו את זה לתיקון שם, אז מי העבריין?

גל קפלן: אנחנו הצענו סעיף הגנה בהמשך למה שאדוני ביקש בישיבה הקודמת.

גל קפלן: אם אדם הכניס את הרכב למוסך מורשה על פי דין בארץ , זאת תהיה לו טענת הגנה.

גל קפלן: כלומר, הוא לא ידע שזה הועבר לשטחים.

גל קפלן: הכוונה היא למי שמתקן את הרכב בשטחים.

גל קפלן: אני רוצה לציין שלגבי החלקים המשומשים יש היום בחוק עצמו התייחסות ויש איסור על עשיית כל פעולה במוצר תעבורה משומש שמקורו בשטחי האחריות הפלשתינית, כך שלדעתנו זה מיותר.

גל קפלן: מאז נכנס לתוקף חוק הגבלת השימוש ורישום פעולות ביוני 2007, ירדו, ביחס לשנה הקודמת, 22 אחוזים מגניבות כלי הרכב בישראל.

גלעד ארדן: גם בבאר-שבע.

גל קפלן: נכון.

גל קפלן: בינואר המספר ירד ב-30 אחוזים.

גל קפלן: לדעת יחידת אתגר – וזאת עיקר העשייה – במחצית האחרונה של שנת 2007 תקפנו ואכפנו את חוק הרישום.

גל קפלן: הבאנו למצב בשוק - איגוד המוסכים שיתף אתנו פעולה בצורה מדהימה – שמוסך הופך להיות עסק מסודר וגם עסק לממכר חלקי רכב.

גל קפלן: הכל רשום, הכל מתנהל לפי הנחיות חוק הרישום וכך למעשה תקפנו את שוק הביקוש לחלקי רכב גנובים.

גל קפלן: אנחנו בדעה שאם אנחנו נאסור כל תיקון בשטחים, זה יביא לירידה דרסטית במניע לגניבות רכב ובביקוש לחלקי רכב משומשים.

גל קפלן: אם כלי רכב ישראליים לא ייכנסו לשטחים, ירד הביקוש משמעותית.

גלעד ארדן: משרד התחבורה הכשיר עכשיו עוד חלפים משומשים.

קריאה: לא, זה לא נכון.

גל קפלן: אני אציין שכל הגורמים בעד ההצעה המקורית שהועלתה על ידי חבר הכנסת כחלון.

ניר ימין: בהמשך לדבריה של עורכת-הדין קפלן, אני רוצה להתייחס לשתי נקודות שהיא העלתה.

ניר ימין: הנקודה הראשונה היא התיקון בחלקים משומשים.

ניר ימין: ציינה עורכת-דין קפלן שלדעתם ההוספה שאנחנו הצענו היא מיותרת.

ניר ימין: אני חושב, גם בהתייעצות שקיימתי אצלנו, שזה לפחות שנוי במחלוקת.

ניר ימין: המשטרה מסתמכת על סעיף 18א לחוק הגבלת השימוש שקיים היום שאומר ש"לא יעשה אדם כל פעולה במוצר תעבורה משומש משטחי האחריות האזרחית הפלשתינית".

ניר ימין: כפי שאנחנו יודעים העבירות הפליליות הן עבירות טריטוריאליות ולכן העבירה הפלילית הזאת היא עבירה שחלה בישראל והפרשנות של המשטרה ושל יחידת אתגר היא כזאת שאומרת שגם אם הבאת את הרכב לישראל, ולמשל לחצת גז ובזה שלחצת גז הפעלת איזשהו מנגנון במנוע, זה ייחשב לעשיית פעולה אסורה לפי החוק.

ניר ימין: אני חושב שזאת פרשנות מעט מרחיקת לכת.

ניר ימין: אומרים שהם תובעים על פי זה ובית המשפט מאשר את זה.

גל קפלן: זה נאכף מ-1998 על ידי משטרת ישראל.

גל קפלן: הכוונה היא לא בלחיצת גז אלא קניית חלק משומש כמו דלת בשטחים והתקנה ברכב, כאשר הרכב מגיע עם הדלת המותקנת החדשה לשטחי מדינת ישראל ומודה שהוא רכש את הדלת בשטחים, ובמקרה כזה הגשנו כתבי אישום.

ניר ימין: אבל מה הפעולה שהוא עשה בארץ?

גל קפלן: קנייה.

גל קפלן: הוא קנה את זה והוא מחזיק את מוצר התעבורה.

גל קפלן: זה עשיית כל פעולה.

גלעד ארדן: הוא מחזיק רכוש גנוב.

ניר ימין: אם החליפו לי ברכב חלק במנוע והוא חלק משומש, החליפו לי את זה ברשות ואני הגעתי לארץ ולא עשיתי שום פעולה חוץ מאשר לנסוע עם הרכב.

גל קפלן: השימוש מהווה חלק מהפעולה.

ניר ימין: חשבתי שזאת פרשנות טיפה מרחיקה.

עודד ברוק: זה מופיע בחוק.

גלעד ארדן: איזו הגדרה אפשר חוץ מהשימוש?

ניר ימין: הפעולה עצמה היא החלפת החלק, היא הרכבת חלק משומש.

גל קפלן: חלק מההרכבה נעשה שם אבל חלק מהשימוש נעשה כאן.

ניר ימין: הפעולה עצמה.

גל קפלן: כן, פעולת השימוש.

ניר ימין: חשבנו לומר שעשיית הפעולה היא למשל לנסוע עם הרכב ולהפעיל איזשהו מנגנון שהוחלף בשטחים ולא הוחלף בארץ, זאת פרשנות מעט רחוקה.

ניר ימין: לעניין הקושי הראייתי, ראינו סעיפי מטרה.

ניר ימין: חשבנו שכדי להתגבר על הקושי הראייתי הזה, צריך להביא מספיק נתונים שכפי שאמרתי אנחנו לא התרשמנו שיש מספיק נתונים אלא יש סעיפי מטרה אחרים בחוק, וגם שם עולה השאלה על סמך מה המשטרה או רשויות אכיפת החוק מבססות את המטרה הזאת.

ניר ימין: לכן אני חושב שכדי לקבוע איסור גורף, צריך להביא נימוקים.

גלעד ארדן: אבל זה כבר קיים.

גלעד ארדן: זה כבר איסור קיים.

גלעד ארדן: זה לא בחוק של חבר הכנסת כחלון.

ניר ימין: האיסור הזה קיים לגבי עשיית פעולה בארץ.

ניר ימין: הצעת החוק של חבר הכנסת כחלון מדברת על זה שיהיה אסור לתקן בשטחים.

ניר ימין: מאחר שההוראות הפליליות שם טריטוריאליות, האיסור הזה חל בארץ והאיסור הזה יחול על מי שיעשה את הפעולה בשטחי הרשות.

יוסי כהן: אתה אומר שמי שייקח את החלק, ירכוש אותו בישראל, חלק שיצא מהרשות הפלשתינאית, והוא הרכיב אותו בישראל – הוא לא עבר עבירה אבל החוק הקיים כן מכסה את זה.

יוסי כהן: עצם השימוש במוצר שנרכש בתחומי הרשות הפלשתינאית – כמובן אני מדבר על חלק ישן – זה לכשעצמו מהווה עבירה וזה אמור לגבי קנייה, שימוש, סחר וכולי.

יוסי כהן: אין טעם לשנות את זה.

ניר ימין: על זה אין מחלוקת.

ניר ימין: אנחנו גם לא רוצים לשנות את הדבר הזה.

יוסי כהן: מדבריך משתמע שמי שצריך לבצע את הפעולה הזאת הוא בעל הרכב.

ניר ימין: אני רק מדבר על הפרשנות של המינוח פעולה.

ניר ימין: אם היא משתרעת רק על החלפת חלק כמו שאתה אומר או באמת על איזושהי פעולה אגבית לשימוש ברכב.

יוסי כהן: החלפת חלק זו פעולה לכל דבר ועניין.

ניר ימין: זה בוודאי, אבל לא לזה אני מתכוון.

יוסי כהן: על לחיצת גז מעולם לא דיברנו.

יוסי כהן: דיברנו על החלפת חלק.

ניר ימין: אם כך, אין לנו מחלוקת.

גלעד ארדן: בתוספת יש הגדרה של חלק.

גלעד ארדן: עדיין לא הצלחתי להבין איך זה קשור לחוק של חבר הכנסת כחלון.

ניר ימין: אנחנו הצענו שהאיסור יהיה על תיקון תוך שימוש בחלקים משומשים והם אמרו שהאיסור הזה ממילא קיים ואנחנו לא מוסיפים שום דבר.

ניר ימין: אנחנו חשבנו שהאיסור הזה קיים לגבי שטחי ישראל ולא קיים לגבי שטחי הרשות ולכן הוא כן מוסיף.

גלעד ארדן: אם אסור לי להשתמש בישראל בחלק שנקנה שם, אני לא מצליח להבין מה אתה מוסיף במה שאתה מכניס כאן.

ניר ימין: אני אנסה להסביר.

גלעד ארדן: יש היום כבר איסור.

גלעד ארדן: מה האיסור הקיים?

גלעד ארדן: על מה הוא אוסר?

ניר ימין: האיסור הוא על עשיית כל פעולה בשטחים.

לאה ורון: "לא יעשה אדם כל פעולה במוצר תעבורה משומש משטחי האחריות האזרחית הפלשתינית".

ניר ימין: זה איסור שקיים היום.

גלעד ארדן: גורף.

ניר ימין: מה שאנחנו הצענו זה שהאיסור הזה יחול גם בשטחי הרשות.

ניר ימין: כלומר, אסור יהיה לעשות את הפעולה או את התיקון הזה בשטחי הרשות כי להבנתנו האיסור הזה לא חל על פעולות שנעשות בשטחים.

גלעד ארדן: אני לא מצליח להבין.

גלעד ארדן: אתה רוצה שהם יגישו כתב אישום כי הוא נסע שם?

ניר ימין: להפך.

גלעד ארדן: אם חלק שהגיע מכאן לשם והותקן והשתמשתי בו ובזה כבר אני עובר עבירה, בטח שאם אני גם מרכיב אותו שם, כי עצם זה שהוא הותקן שם, אז הוא משם.

ניר ימין: אם יתפסו אותך בשטחי הרשות ויראו שעשית איזשהו שימוש, להבנתי הם לא יוכלו לתבוע לפי הסעיף הזה.

גלעד ארדן: עכשיו הבנתי מה אתה אומר.

גלעד ארדן: יש פה איזו תוספת.

גלעד ארדן: הוא אומר שכיוון שהענישה הפלילית היא טריטוריאלית, אני לא יכול לומר לאזרח ישראלי שמעשן סמים בבית קפה באמסטרדם שאני מעמיד אותו לדין.

ניר ימין: דווקא לפי פקודת הסמים אתה כן יכול.

גלעד ארדן: ברוב המקרים לא, אלא אם כן יש קביעה ברורה של המחוקק.

גלעד ארדן: במקרה הזה, אם תפסתם אותו בארץ, אתם יכולים להעמיד אותו לדין, אבל אם לא, נוסיף את זה לחוק כך שבמקרה ותיאמתם עם צה"ל כן תוכלו לתפוס איזה ישראלי בפנים נוסע עם חלקים שהותקנו שם.

גלעד ארדן: אם החוק יעבור בהצעתו המקורית, זה מייתר את התוספת הזאת שלך כי עצם זה שהוא בכלל בא לתקן שם, היא עבירה.

גל קפלן: עבירה של אזרח ישראלי נחשבת עבירה של אזרח ישראלי.

גל קפלן: זאת אומרת, יש סעיף בחוק.

ניר ימין: אנחנו אומרים שהאיסור חל על עשיית פעולה במוצר תעבורה בשטחי הרשות.

ניר ימין: כלומר, אסור לעשות את זה בארץ.

ניר ימין: אם אני עושה את הפעולה הזאת שם, את חושבת שעדיין אפשר יהיה להאשים אותי בעבירה לפי החוק הזה?

ניר ימין: העבירות הטריטוריאליות כדי שהן יחולו, צריך שיהיה איזשהו מעשה הכנה.

ניר ימין: זה לא חל אוטומטית.

ניר ימין: לפי מיטב בדיקתי, בסעיף 14(15) לחוק העונשין, אין איזושהי החלה אוטומטית על אזרחים ישראלים.

עודד ברוק: בפועל אין לי אפשרות לאכוף את זה כיוון שאני לא יכול להוכיח שהוא נסע עם חלק משומש.

גל קפלן: כשאני אכנס לרמאללה, אני לא אוכל לדעת שזה חלק משומש.

ניר ימין: בפעם הקודמת עלתה אפשרות, שאני לא יודע אם המציע יסכים לזה או לא, לגבי איסור תיקון אלא במוסך מפוקח בלבד גם בארץ.

ניר ימין: אלה ההצעות שעלו במחלוקת.

ניר ימין: אולי המשטרה תוכל לחזור על הנתונים שלה לגבי מספר הרכבים שמועברים מדי יום, כמה חוזרים לארץ, כמה בדקתם ונמצא שאינם בטיחותיים וכולי.

גל קפלן: אני אתייחס כללית לגבי הפעילות ויש לנו את קצין המחקר שיתייחס למספרים.

גל קפלן: בשנת 2004 יחידת אתגר פורקה ובנובמבר 2005 הייתה החלטת ממשלת ישראל על הקמתה מחדש.

גל קפלן: באמצע 2006 התחיל בניין הכוח.

גל קפלן: בינואר 2007 התחלנו לאכוף את כל הנושא של תיקון כלי הרכב בישראל ובשטחים.

גל קפלן: בסך הכל אנחנו מדברים על שנה אחת.

גל קפלן: עד ספטמבר 2007 תקפנו רק את המוסכים בשטח B מאחר שלא הייתה לנו, על פי הוראת המשנה לפרקליט המדינה, עורך-דין יהושע למברגר, סמכות כניסה לשטח A.

גל קפלן: במשך תשעת החודשים האלה הבאנו להתמוטטות כל המוסכים בעיקר בעיר שוויקה.

גל קפלן: העיר שוויקה נקראה עיר המוסכים.

גל קפלן: נכנסנו בתדירות מאוד גדולה לעיר שוויקה, הוצאנו כלי רכב ישראלים מתוכה, שאחר כך הוכרזו על ידי שמאי רכב כ-טוטל לוסט, ואם היו נכנסים לשוויקה, אין כלום.

גל קפלן: בספטמבר 2007 תוקן צו אלוף שמתיר לנו יכולת אכיפה בעבירות שמבוצעות כלפי רכב ישראלי בשטחי A ולכן אנחנו יכולים להיכנס לשם.

גלעד ארדן: שטחי A הם בשליטה ביטחונית פלשתינית.

גלעד ארדן: הכניסה היא בתיאום עם הצבא.

גל קפלן: בתיאום מוחלט.

גל קפלן: גם שטח B זה בתיאום מוחלט, אבל עכשיו יש לנו סמכות כניסה ומאז התחלנו לתקוף – בסך הכל שלושה חודשים – גם בחברות, בדהריה, בקלקיליה, בטול כרם.

גל קפלן: כמובן שהכל בתיאום עם הצבא ולא תמיד זה לפי לוח הזמנים שלנו.

גל קפלן: לכן המספרים הם לא כאלה גדולים.

גל קפלן: בסך הכל תפסנו 215 כלי רכב בזמן הפעילות שלנו שמבוססת על 17 כניסות בשנת 2007 לשטחי B ויש לזה תוצאות ולשטחי A כאשר שם מדובר רק בשלושה חודשים.

גל קפלן: זה שנה של אכיפה אבל אנחנו רואים את המעבר של כלי רכב ישראלים לתיקון בכמות שקצין המחקר תכף יציג את הנתונים לגביהם.

יוני גולן: מתחילת 2006 היחידה עובדת לאורך הגבול ונעשו פעולות שונות בהן נספרו 730 רכבי גרר שונים כשהם מכניסים רכב לתוך הרשות לתיקון.

גלעד ארדן: זה מה שצפיתם.

יוני גולן: רשמנו.

גלעד ארדן: ב-130 פעולות אכיפה.

גל קפלן: במשך שנתיים.

יוני גולן: 130 פעולות זה קצת יותר מפעולה אחת לשבוע.

יוני גולן: אלה שתי פעולות בשבוע.

גלעד ארדן: זה הכל?

גל קפלן: זאת רק יחידת אתגר לבד.

גלעד ארדן: מה אתם עושים בשאר ימות השבוע?

יוני גולן: היקף הצירים שיש לתוך השטחים, 24 צירי כביש, ואנחנו נמצאים בשניים-שלושה מקומות כל פעם.

יוני גולן: כאשר הספירה נדגמת לאורך המעברים השונים – פעם זה בדרום, פעם זה במרכז, פעם זה בצפון – השקלול בשנת 2006 הגיע לשיא ושקללנו את הנתונים לפי אומדנים.

גלעד ארדן: זה שאתם תצפיתנים טובים, זה מצוין, אבל מעבר לזה, מבחינת מה ששאל היועץ המשפטי של הוועדה, מה הנתונים שיש לכם על הבטיחות של התיקון, על החלפים הגנובים וכולי?

יוני גולן: אני אתן שני מספרים.

יוני גולן: בין 40 ל-60 נכנסים בתנועה.

יוני גולן: זה ממוצע ליום, כך שיוצא כמעט עשרים אלף בשנה וזה אומדן גס.

יוני גולן: אנחנו בדקנו עם משרד האוצר מה היקף היבוא של חלפים משומשים שיש לרשות הפלשתינית.

גלעד ארדן: לראות האם זה ריאלי שיהיו להם בכלל חלפים.

יוני גולן: זה עומד על 2.6 מיליון שקלים לשנת 2006.

גלעד ארדן: כל היבוא לשטחי הרשות הפלשתינית של חלפים עליו שולם מכס בשנת 2006 עומד על 2.6 מיליון שקלים.

גלעד ארדן: אולי הם קונים בזול.

קריאה: אולי הם גונבים.

יוני גולן: שקללנו את כל התהליך הזה כדי לראות כמה צריך כדי לתקן את כל כמות כלי הרכב שנכנסים.

יוני גולן: נכנסים רכבים לתיקון ובמקביל נכנסים כלי רכב גנובים, מתפרקים ומשמשים לצורך התיקון הזה.

גלעד ארדן: זה שאלה לא בהכרח לא חלפים חדשים, זה עדיין לא אומר כלום.

גלעד ארדן: עכשיו שר התחבורה אישר גם לתקן בחלפים משומשים.

עוזי יצחקי: זה חוק שנכנס ביוני והוא לא קשור לשום דבר אחר.

עוזי יצחקי: החוק קבע בדיוק במה ניתן לתקן.

עוזי יצחקי: לא צריך לייחס לשר התחבורה דברים אחרים שהוא לא קבע אותם.

גלעד ארדן: פעם אחרונה שאני מאפשר לך להתפרץ.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: שום דבר ממה שאמרת, לא סתר את השאלה שלי.

גלעד ארדן: אמרתי שזה שלא שולם מכס על חלפים חדשים, לא בהכרח אומר שהחלפים הם חלפים גנובים שהרי גם במדינת ישראל מותר לתקן עם חלפים משומשים.

גלעד ארדן: זה מה שאמרתי ולא הייתה שום הצדקה להתפרצות שלך אלא אם כן אתה חושב שמשהו לא בסדר במה שהמשרד שלך אישר.

גלעד ארדן: אני לא אמרתי על זה שום דבר רע או טוב.

יוני גולן: לגבי ההיבט הבטיחותי, אני לא משפטן ולכן לא אתייחס באופן פרטני, יש פסקי דין שעוסקים במהות.

גלעד ארדן: זה לא רק בטיחותי.

גלעד ארדן: מי אומר לכם שהחלפים הם של רכבים גנובים?

יוני גולן: אם אתה לוקח את הכמות של חלפים משומשים שיש בשוק, אתה מחלק את זה או לאלה שנקנו באופן חוקי או כאלה שהם מכלי רכב שנגנבו.

יוסי כהן: אנחנו יודעים היום שמעל ל-75 אחוזים עד 80 אחוזים מכלי הרכב שנגנבים במדינת ישראל נכנסים לשטחי הרשות הפלשתינאית והיום המרכזים הם בשטחי A בגלל הקושי שהיה לנו להיכנס.

גלעד ארדן: על סמך מה אתם יודעים את זה?

יוסי כהן: אנחנו נכנסים ורואים את התנועה.

יוסי כהן: בבדיקה של המוסכים בישראל אנחנו רואים את כמות החלקים החוקית שנמצאת במוסכים בישראל ואנחנו מוצאים שמאז כניסת חוק הרישום כמות החלקים הגנובים ירדה בצורה דרסטית.

יוסי כהן: ראיתם בדיון הקודם את תצלומי האוויר ואת הסרטים שצילמנו ממסוקים.

יוסי כהן: בשטחי הרשות יש משחטות אדירות.

יוסי כהן: התעשייה שם היא תעשייה מאורגנת, היא תעשייה שמתנהלת בצורה כזאת.

יוסי כהן: כל המרכיבים שדיברנו עליהם בפעם הקודמת, הנושא הכלכלי, הנושא הבטיחותי, הנושא הפח"עי, שלושת מרכיבים שיוצרים ביחד את המוטיבציה לגניבות הרכב.

יוסי כהן: הכל בא ממקום אחד מרכזי.

יוסי כהן: תראה גם את ההלימה במספרים.

יוסי כהן: יש לנו בין 50 ל-60 כלי רכב שנכנסים לשטחי הרשות ביום ואנחנו רואים את כמות כלי הרכב שיש לנו היום וזה אותו מספר.

יוסי כהן: זאת אומרת, יש הלימה חד-משמעית שיוצרת הבנה שכלי הרכב, 80 אחוזים הולכים באמת לשטחי הרשות, כלי רכב שנגנבים בישראל, אותו מספר יוצא מישראל וגם מגיע לתחומי הרשות.

יוסי כהן: אנחנו יחידה שכל התכלית הקיומית שלנו היא גניבות רכב.

יוסי כהן: אין במשטרת ישראל מקצוענים בתחום הזה.

משה כחלון: מה יהיה אם ייפסקו הגניבות?

יוסי כהן: הלוואי שייפסקו הגניבות.

יוסי כהן: אנחנו בכיוון הנכון.

יוסי כהן: אני אומר לכם שאנחנו בכיוון הנכון.

יוסי כהן: 1,200 כלי רכב פחות בחודש ינואר 2008 לעומת חודש ינואר 2007, זה 1,200 אנשים שחיים יותר טוב וביותר ביטחון.

גלעד ארדן: מלכיס, הורדתם את התעריפים של הביטוח המקיף?

שמואל מלכיס: התעריפים מתאימים את עצמם בהתאם לתנאי השוק.

שמואל מלכיס: החברות מתחרות בינן לבין עצמן, ואם סיכון הגניבה יורד, יש לו ביטוי בתעריפי הביטוח.

יוסי כהן: אנחנו ניהלנו חקירות ומנהלים חקירות באמצעים שונים ואנחנו רואים חד-משמעית שרוב כלי הרכב הולכים לשטחים - ומדובר בכמויות אדירות – באמצעות ארגונים מסונכרנים.

יוסי כהן: יש שם שיתוף פעולה מדהים.

יוסי כהן: הלוואי שהסכמי השלום היו הולכים בצורה כזאת.

יוסי כהן: יש עבריינים ישראלים בתוך שטחי ישראל ויש מי שמנהל אותם מתוך תחומי הרשות הפלשתינאית.

יוסי כהן: החוק הזה מבחינתנו יוצר מצב אחר והמצב האחר הזה פוגע בשלושת הפרמטרים המרכזיים שדיברנו עליהם: כלכלה, שזה נזק אדיר לכלכלת המדינה, טרור של מי שעומד מאחורי אותם תאים שמנהלים את הגנבים ומדובר כאן ברשתות, והנושא הבטיחותי.

יוסי כהן: המוסכים לא מבוקרים ולא מפוקחים.

יוסי כהן: מי שמתקן שם, כל הנושא הבטיחותי בכלל לא מדבר אליו.

יוסי כהן: כל כלי הרכב שהוצאנו, נמצאו בלתי כשירים לתנועה.

גלעד ארדן: השאלה אם אין כאן לפעמים פגיעה בתחרות שהיא מוגזמת.

גלעד ארדן: ניתנו כאן דוגמאות למקומות למשל כמו גבעת זאב, כאשר מדובר על הבדלים של כמה מאות מטרים בין שטח ישראל לשטח הרשות הפלשתינית ואנשים מתקנים שם במחירים זולים יותר.

גלעד ארדן: אני מסכים אתך שיש בעיה שהמוסכים האלה לא בפיקוח ומבחינתי הבעיה הזאת מכרעת, אבל אנחנו לפחות צריכים לשמוע מכם כמה שיותר פרטים ונתונים כדי להבין עד כמה המדינה ודאית בצורך לאסור ולהטיל אחריות פלילית על מי שמוציא את רכבו לתיקון שם.

גלעד ארדן: זה לא דבר של מה בכך.

ישראל חסון: יש גזרות שלמות שאי אפשר להבין איך עושים את זה.

ישראל חסון: כל גזרת צפון ירושלים, ואני כבר לא מדבר על 2,000-3,000 אנשים אלא אני מדבר על 50-60 אלף אנשים לכל הפחות שיש להם תעודות זהות ישראליות, שנמצאים בשטחי C והחיים מתנהלים.

ישראל חסון: אני לא רוצה לדבר אתך על דרום הר חברון, שם כל אזור הנגב.

ישראל חסון: אני מנסה לחשוב איך אתה אוכף את החוק הזה.

ישראל חסון: אתה קובע כאן קביעה שהיא נכונה, אבל איך אתה אוכף אותה.

ישראל חסון: עיקר הצרכנים של הדבר הזה, תתקשה לאכוף את זה עליהם.

ישראל חסון: תקן אותי אם אני טועה בתיאור של המצב.

יוסי כהן: אתה לא טועה בקושי, אבל אנחנו יחידת אתגר שמתמודדת עם קשיים.

יוסי כהן: אנחנו עושים את זה בסדר.

יוסי כהן: צה"ל היום נלחם לטובתנו בעניין והוא מזהה את העבריינות הפלילית כטרור פלילי למעשה.

יוסי כהן: אנחנו נכנסים ביחד אתם.

יוסי כהן: אני יכול לומר שבמהלך החודש האחרון נכנסנו כ-5-6 פעמים לגזרה עליה אתה מדבר.

יוסי כהן: כל אזור ירושלים רבתי, אנחנו אוכפים שם כאשר הם תחת החוק הישראלי.

ישראל חסון: יש לך 50-60 אלף אנשים שגרים בשטח של הרשות ואתה לא סוברני שם.

יוסי כהן: אנחנו נכנסים לשם.

יוסי כהן: מה שמוגדר כשטחי B יש לנו סמכות מקדמת דנא, ומה שמוגדר כשטחי A, אנחנו פועלים כעבירת חוץ באמצעות אישור של היועץ המשפטי לממשלה ברגע שאנחנו מגישים כתב אישום.

גלעד ארדן: לפני הדיון הקודם בנובמבר, ביקשנו עמדה מהרשות להגבלים עסקיים ונמסר לנו על ידי עורך-דין גולן קנטי שהם לא רואים קושי תחרותי או השלכה תחרותית משמעותית בהצעת החוק ולכן הם לא מתנגדים לה.

גלעד ארדן: התחרות בשוק היא עם חסמי כניסה מאוד נמוכים ורמת הידע הנדרש גבוה, וככל שלא יהיו מוסכים שיטפלו בשטחים, ממילא יקומו מוסכים נוספים בישראל.

גלעד ארדן: לכן לרשות להגבלים עסקיים אין התנגדות להצעת החוק.

ניר ימין: הצעת חוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים (מניעת גניבות) (תיקון – איסור תיקון בשטחי האחיות האזרחית הפלשתינית), התשס"ח-2008 1.

ניר ימין: תיקון סעיף 10 בחוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים (מניעת גניבות), התשנ"ח-1998 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 10(א), אחרי פסקה (33) יבוא: "(6) העובר על הוראות סעיף 18א(א1)".

גלעד ארדן: מה זה סעיף א(2)?

ניר ימין: בהצעת החוק המקורית כפי שציינתי היו שני איסורים.

ניר ימין: האיסור הראשון לתקן רכב בשטחי הרשות, והאיסור השני היה איסור להעביר רכבים.

ניר ימין: המשטרה והגורמים המקצועיים אמרו שהם מסתפקים ממילא באיסור הראשון ולכן אנחנו נתאים את זה.

גלעד ארדן: איך אתה יודע שהוא יוצא כדי לתקן?

גלעד ארדן: יש חזקה?

ניר ימין: האיסור הוא לא לצאת כדי לתקן אלא האיסור הוא על תיקון שם.

ניר ימין: יחידת אתגר נכנסת לשטחים האלה והיא רואה שהתיקון נעשה שם, וזה מהווה את השלמת העבירה, זה שתיקנת בשטחים.

גלעד ארדן: לצורך העבירה אתם צריכים גם לראות שהוא יצא וגם אחר כך להביא הוכחה שהוא תיקן.

גלעד ארדן: לא מספיק לומר שהוא יצא עם רכב.

גל קפלן: לא, כי הוא יכול לומר שהוא יצא גם לא למטרת תיקון.

גלעד ארדן: אין חזקה שמי שיצא עם רכב על גרר לתוך שטחי הרשות הפלשתינית, שהוא הלך לשם כדי לתקן אותו.

גלעד ארדן: אתם צריכים להוכיח גם שהוא יצא וגם שהוא הכניס אותו למוסך לשם תיקון, כדי לבסס את העבירה.

גל קפלן: אנחנו צריכים להוכיח כאשר הרכב נישא על גבי גרר, כאשר מכל הכיוונים הוא דפוק והוא אומר לי שהוא הולך לשתות קפה, אני צריכה אחר כך להוכיח שהיא תיקן והוא צריך להראות לי מסמכים שהוא תיקן ואיפה הוא תיקן.

גלעד ארדן: לא שאלתי מה צריך.

גלעד ארדן: שאלתי האם כדי לבסס עבירה, אתם צריכים להוכיח בכתב האישום גם שהאיש הוציא רכב על גבי גרר או לא על גבי גרר וגם שהוא תיקן אותו בשטחי הרשות הפלשתינית.

גל קפלן: רק שהוא תיקן.

גלעד ארדן: זאת אומרת, לכאורה אפשר גם להגיש כתב אישום נגד בעל רכב שרכבו תוקן ואז הוא יצטרך להתגונן ולהוכיח שהוא לא ידע ושהוא נתן לתיקון למישהו ולא היה לו מושג שהוא לוקח את זה לשטחי הרשות.

יוסי כהן: הוצעה על ידי הוועדה חזקה שהסכמנו לה.

יוסי כהן: אם הוא יוכיח שהוא נתן את זה למוסך מורשה, זה בסדר.

גלעד ארדן: אני רוצה שמציע החוק ידע.

גלעד ארדן: אנחנו אמנם לא מרחיבים את האיסור על כל מי שהכניס רכב למוסך בלתי מורשה בארץ, אבל לפי ההצעה מי שהכניס רכב למוסך בלתי מורשה בארץ והמוסך הבלתי מורשה הזה גם לקח את הרכב לרשות הפלשתינית, החוק כן יחול עליו, על אותו בעל רכב שגם הכניס את זה למוסך בלתי מורשה וגם הרכב נלקח לרשות הפלשתינית.

יוסי כהן: יש טענת הגנה של תום לב.

גלעד ארדן: טענת הגנה יכולה לעמוד לו.

משה כחלון: אומר היושב-ראש שאם מישהו מכניס את הרכב למוסך לא מורשה בארץ, ההגנה לא עומדת לו?

משה כחלון: דרך אגב, בדקות האלה כלום לא התחדש.

משה כחלון: כל מה שאמרנו אז, חוזר עכשיו.

ניר ימין: סעיף 10 קובע עונש של שלוש שנים על מי שעובר את העבירה הזאת.

גלעד ארדן: עד שלוש שנים.

ניר ימין: 2.

ניר ימין: תיקון סעיף 18א בסעיף 18א לחוק העיקרי – (1) במקום כותרת השוליים יבוא "איסור תיקון בשטחי האחריות האזרחית הפלשתינית ואיסור שימשו במוצרי תעבורה משומשים משטחי האחריות האזרחית הפלשתינית".

ניר ימין: (2) בסעיף קטן (א), אחרי ההגדרה "רכב", יבוא: תיקון רכב" – תיקון או טיפול מכני, חשמלי או אלקטרוני שבוצע ברכב, לרבות פחחות, צבע ומיזוג אוויר.

ניר ימין: אני לא בטוח שתיקון פחחות צבע ומיזוג אוויר אמור להיכלל בתיקון אסור כזה.

שמואל מלכיס: פחחות בטח.

שמואל מלכיס: זה כל הרעיון.

שמואל מלכיס: הבעיה דווקא עם תיקוני חירום.

שמואל מלכיס: אם אדם במקרה מתקן תיקון חירום את הרכב שלו שטחים, אי אפשר לומר שהוא עבר עבירה.

שמואל מלכיס: הוא תיקן כי הוא לא יכול להמשיך לנהוג ברכב.

קריאה: שיגרור אותו.

יוסי כהן: אדם שנתקע בתל-אביב, גורר את הרכב למוסך מורשה.

ישראל חסון: ערבי ישראלי שנכנס מטורען, אתה מסוגל לבדוק בשכם מוסך מורשה?

יוסי כהן: אם הוא נכנס לשכם, הוא כבר בבעיה, כיוון שיש צו אלוף על שכם שאסור להיכנס.

ישראל חסון: על רמאללה יש צו אלוף?

יוסי כהן: יש ישובים ישראלים שגם בתוכם יש מוסכים.

ישראל חסון: אפשר לחוקק מה שאתה רוצה, אבל בוא לא נעשה צחוק מעצמנו.

ישראל חסון: אתה בא היום לערבי ישראלי שנכנס לרמאללה לאכול במסעדה.

ישראל חסון: הוא נתקע עם הרכב.

ישראל חסון: אתה אומר לו שיזמין גרר מירושלים ושיגרור אותו?

ישראל חסון: אתה אומר לו שאתה נכנס לבדוק אם יש מוסך מורשה ברמאללה?

קריאה: לא מוסך מורשה.

קריאה: אסור בכלל לתקן.

ישראל חסון: הוא נתקע ברמאללה.

ישראל חסון: מה אתה רוצה שהוא יעשה?

קריאה: שיגרור.

ישראל חסון: איזה גרר ישראלי ייכנס לרמאללה?

ישראל חסון: איזה גרר פלשתינאי יוצא מרמאללה?

ישראל חסון: על מה אתם מדברים?

גלעד ארדן: כמו שהוא נכנס לשם, גם הגרר יכנס לשם.

גלעד ארדן: כמו שאותו תושב ערבי ישראלי נכנס לרמאללה, גם הגרר יכול להיכנס לרמאללה.

ישראל חסון: איזה גרר ייכנס?

גלעד ארדן: אם הוא נתקע באמצע הכביש, איזה גרר יוציא אותו משם?

יוסי כהן: יש 60 רכבי גרר שנכנסים כל יום.

ישראל חסון: אתה יכול לומר שהוועדה ממליצה על כך שערבים ישראלים לא ייכנסו לשטחים.

גלעד ארדן: לא, אנחנו ממליצים שייכנסו ושיהיה שלום ואחווה בין העמים, אבל תיקוני רכב יעשו איפה שאנחנו יודעים בוודאות שמדובר בחלפים שהם בפיקוח של מדינת ישראל.

ישראל חסון: אומרים כאן כל מיני אמירות.

גלעד ארדן: מה שאתה מציע, יעקר את החוק מתוכן.

ישראל חסון: מה אני מציע?

גלעד ארדן: אתה מציע לא לתמוך בחוק.

משה כחלון: הוא מציע שמי שאכל חומוס והלכו לו הברקסים, שייתנו לו לתקן.

ישראל חסון: אני מציע לא לחוקק חוקים שאף אחד לא יכול לאכוף אותם.

גלעד ארדן: אפשר ועוד איך לאכוף אותם.

ישראל חסון: אני אומר לך שהוא לא יכול לאכוף 10 אחוזים מזה.

גלעד ארדן: הוא יכול לאכוף 80 אחוזים מזה.

גלעד ארדן: לדבריך 90 אחוזים מהתיקונים הם של אנשים שנסעו לאכול חומוס ונתקעו עם הרכב, אבל לפי התצפיות שלו האחוזים הם אחרים.

ישראל חסון: אני יכול לשאול כאן

ישראל חסון: הרבה מאוד שאלות על התצפיות שלו ועל ברוני פירוק הרכב ולמה הם לא נמצאים במעצר במדינת ישראל.

ישראל חסון: אני אומר לך שאני לא רוצה לגשת לזה.

ישראל חסון: אני לא רוצה לגשת לשאלות האלה ולא רוצה לגשת לדיון הזה.

ישראל חסון: אני אומר שאנחנו שמים כאן חוק שתפקידו ותכליתו היא להקשות ולצמצם.

ישראל חסון: בואו נמתח את זה למקום.

גלעד ארדן: איך עושים את זה?

ישראל חסון: אני אומר לך שבעניין הזה כדאי שנסמן את הקו.

גלעד ארדן: איך?

ישראל חסון: בצורה מאוד פשוט ה.

ישראל חסון: אם אתה אומר חירום, אתה אומר שקרתה לך תקלה – לא להיכנס לפינות האלה.

ישראל חסון: הם אומרים שכל מי שייכנס לשם ויתקן תקר בגלגל, שיביא להם קבלה, שהם יכולים לעצור אותו ולשאול אותו שאלות.

ישראל חסון: זה לא יעמוד במבחן החוק.

ישראל חסון: אתה תהפוך את כל האזרחים לעבריינים.

ישראל חסון: אם זאת התכלית, עשינו את זה.

גלעד ארדן: קודם כל, יש עניין של מדיניות אכיפה ובהרבה מאוד חוקים אפשר לקחת את החוק, להקצין אותו ולומר שלפי החוק אפשר להכניס לתוך העניין הזה גם מקרה שהוא כך וכך.

גלעד ארדן: בפועל זה לא העניין.

גלעד ארדן: המטרה כפי שהוסבר כאן – ואין לי סיבה להאמין שהמשטרה מעונינת לנהל הליכים נגד כל מי שהלך לאכול במסעדה, נתקע ועשה איזה תיקון קטן - מדובר בתופעה אחרת בה יש רצון לטפל.

גלעד ארדן: אני לא רואה איך מגדירים החרגה מתוך החוק שלא תעקר את החוק מתוכן.

גלעד ארדן: בעניין הזה אנחנו צריכים לסמוך על המשטרה שאין לה עניין להעמיד לדין ולנהל הליכים משפטיים נגד מקרה כזה של מישהו שיש לו תקר בגלגל והוא צריך לתקן אותו.

גלעד ארדן: אני חושב שגם אם יעמידו לדין, הם יעשו מעצמם צחוק וכאן אני מסכים אתך, אבל אני לא רואה איך אני מחריג את זה.

גלעד ארדן: אולי נשמע הצהרה לפרוטוקול על מדיניות האכיפה.

ישראל חסון: אני מציע שאפשר לדבר על זה עכשיו ולקראת קריאה שנייה ושלישית לדרוש מהמשטרה שתבוא עם הצעה.

ישראל חסון: אסור ליצור חוקים שבהכרח עוברים את כולנו לעבריינים.

גלעד ארדן: מקבל את דבריך.

גלעד ארדן: אני מבקש שתדברו עם משרד התחבורה והמשפטים ותראו אם יש דרך, שזו הדרך המועדפת, למצוא איזושהי החרגה בחוק למקרים ספציפיים של אנשים שכאשר שהו שם, לא יצאו מכאן עם רכב לתיקון אלא היו שם עם רכב תקין ושם חל הקלקול ומדובר בקלקול שבעצם לא מאפשר את המשך נסיעת הרכב.

גלעד ארדן: כבר אמרתי כמה רכיבים שלדעתי אפשר לנסח בהם את החריג.

שמואל מלכיס: אני חושב שמטרת החוק היא למנוע גניבות רכב או לצמצם גניבות רכב.

שמואל מלכיס: כאשר הפעולה העיקרית שאמורים למנוע היא בעיקר פחחות שמשתמש בחלקי חילוף גנובים.

שמואל מלכיס: לכן אולי צריך לכוון לכך שהתיקון האסור הוא דווקא בתחום שבאמת מעניין אותנו והוא נושא של פחחות רכב.

שמואל מלכיס: לעומת זאת, רוב התיקונים האחרים הם באמת בעייתיים לדעתי ושמים מכשול בפני עיוור למרות שאני כאיגוד חברות הביטוח יש לי את כל האינטרס שבעולם לאסור את כל התיקונים בשטחים.

גלעד ארדן: דווקא אין לך.

גלעד ארדן: אני אסביר לך מה האינטרס שלך כי אולי אתה לא מודע לו.

גלעד ארדן: נגיד שאתה רוצה לפצות לקוח טוב שלך ולאפשר לו לרכוש רכב חדש, ואתה מאשר לו אובדן כי אתה יודע שאתה יכול למכור לסוחר במחיר לא רע את הרכב ואותו סוחר יודע שהוא יכול לתקן ברבע מחיר ברשות הפלשתינית לא את הפחחות של הרכב אלא את הכל כולל את המנוע.

גלעד ארדן: אני לא בטוח שאין לך בכלל אינטרס.

גלעד ארדן: אולי יש חברות ביטוח שהן לא באיגוד, שיש להן אינטרסים לא לגיטימיים.

שמואל מלכיס: אני לא מייצג אותן.

שמואל מלכיס: האינטרס הלגיטימי שלנו, וגם אמרתי את זה בישיבה הקודמת, אנחנו בהחלט תומכים בחוק.

שמואל מלכיס: יש לנו עניין רב גם בפעילותה של אתגר ולהזכיר לפרוטוקול פעם נוספת שאנחנו גם מממנים חלק שהותר לנו להשתתף במימון הפעילות של היחידה.

שמואל מלכיס: אנחנו תומכים מאוד בחוק אבל עדיין אני חושב, כפי שהערתי קודם, שההגדרה של תיקון רכב, כפי שמופיעה כאן, היא פשוט שימת מכשול בפני עיוור ולכן צריך להיות זהיר בחקיקה פלילית מהסוג הזה.

גלעד ארדן: מי העיוור?

שמואל מלכיס: כל אזרח ישראלי שיכול להיתקע בשטחים וצריך לתקן את רכבו.

גלעד ארדן: כבר הסכמנו שנחוקק החרגה.

שמואל מלכיס: אני מנסה לשכלל את זה ולומר שהבעיה העיקרית שלנו היא שימוש בחלקי פח שהם גם החלקים שמוגדרים בסך הכל בחוק רישום החלקים.

שמואל מלכיס: לכן באופן טבעי אני חושב שצריך לשים את הדגש בעיקר על פחחות.

שמואל מלכיס: לא נראה לי שפחחות אינטנסיבית של כלי רכב שנפגע קשה בתאונה יכולה להיגרם דווקא למי שהלך לאכול חומוס בשטחים אלא שברור שזאת פעולה מכוונת.

שמואל מלכיס: לכן לדעתי צריך לכוון לכיוון הזה שהטיפול יהיה בעיקר פחחות.

גל קפלן: היום אנחנו רואים שרכב ישראלי שמועבר לתיקון בשטחים במקום שאסור לנהג ישראלי להיכנס, מועבר על גבי גרר עד המחסום ולמחסום מגיע הגרר הפלשתינאי, לוקח את הרכב והדרך בחזרה קורה אותו הדבר.

גל קפלן: יש פעילות ענפה.

יעקב חלווה: המטרה העיקרית של אתגר היא למנוע או לצמצם את הגניבות עד כמה שאפשר.

גלעד ארדן: זאת המטרה העיקרית של איגוד המוסכים?

יעקב חלווה: זאת גם המטרה של איגוד המוסכים למנוע את הגניבות ואני מניח שזאת מטרתו של כל אזרח במדינת ישראל.

גלעד ארדן: אני מקווה שתעשו תיקונים טובים במחירים זולים.

יעקב חלווה: משרד התחבורה צריך לומר לך כמה מוסכים לא מפוקחים יש במדינת ישראל.

גלעד ארדן: קיבלתי מסמך מהגברת חוה בן-ארי לגבי מוסכים מורשים ב-2006 – 4,889.

גלעד ארדן: בשנת 2006 היא מוסרת על 302 מוסכים בלתי מורשים, 287 מוסכים שנסגרו, וזה מתוך סך כל מוסכים בלתי מורשים שטופלו על ידם – 589.

גלעד ארדן: נותרו 302 מוסכים בלי רשיון.

גלעד ארדן: אני לא יודע מה העבירה בגין ניהול מוסך בלי רשיון, אבל זה מעורר שאלה איך זורמים הנתונים ממשרד התחבורה לפרקליטות המדינה ומה עושים עם המוסכים הבלתי מורשים.

גל קפלן: נשמח לקבל העתק מהמסמך.

גלעד ארדן: אם משרד התחבורה יודע על 302 מוסכים בלי מורשים, השאלה למה לא מטפלים בזה בכתבי אישום קצת יותר חמורים.

גלעד ארדן: יש לי נתונים גם על 2007.

גלעד ארדן: בשנת 2007 סך כל מוסכים בלתי מורשים שטופלו – 513.

גלעד ארדן: נסגרו או קיבלו רשיון – 247.

גלעד ארדן: נותרו 266 מוסכים בלתי מורשים.

לאה ורון: זה מסמך של משרד התחבורה אל יושב-ראש הוועדה.

לאה ורון: אני מתארת לעצמי שמשרד התחבורה יכול להעביר את המסמך למשרד המשפטים.

גלעד ארדן: כתוב שאגף הרכב, יחידת האכיפה, מונה ארבעה מפקחים בלבד והוא פועל בהתאם ליכולות שלו.

יעקב חלווה: הייתי מציע ליושב-ראש הוועדה לחייב את משטרת ישראל לתת נתונים, אז תגלה שיש 2,000 מוסכים ורק 300 בשפרעם, שלא מפוקחים.

יעקב חלווה: אולי לחייב את המשטרה לתת את אותה אינפורמציה שנתן משרד התחבורה ותראה איזה פערים.

גלעד ארדן: שוב, מדובר במוסכים הבלתי מורשים שטופלו על ידי משרד התחבורה.

יעקב חלווה: אני רק פחח.

יעקב חלווה: לא הבנתי את זה.

יעקב חלווה: המטרה של משטרת ישראל, של אתגר, היא למעשה לצמצם את הגניבות, וכן, גם לנו.

יעקב חלווה: רק אצלי בבית גנבו שתי מכוניות וזה לא נעים לחיות במצב כזה.

יעקב חלווה: אם מדברים רק על פחחות ולא על אביזרים ולא על רכיבים אלקטרוניים, לפי משרד התחבורה שביטל את חוזר 20, בעיקרון מותר לגנוב רכבים בארץ אבל לא להשתמש ב-12 חלקי הפח של המעטפת.

יעקב חלווה: אפשר להשתמש בכריות אויר שעולות 30 אלף שקלים, אפשר לגנוב ממשאית את הרכיב האלקטרוני של מערכת העברה שעולה 80 אלף שקלים, ואפשר להיכנס לכל השטחים ולמצוא שם את כל החלקים שלנו.

יעקב חלווה: מעניין איך מתקנים 60-70 מכוניות ביום בגדה כאשר מייבאים חלפים רק ב-2 מיליון שקלים.

יעקב חלווה: השאר יבוא בחינם.

קריאה: צריך לדעת איפה לקנות.

יעקב חלווה: נכון, או לדעת לקנות או לדעת לייבא חינם.

ישראל חסון: מה כמות כלי הרכב החדשים בגדה בשנה?

יעקב חלווה: לי יש שתי מכוניות בגדה, אחת מרצדס ואחת הונדה.

נחום גבאי: אני הרשות המוסמכת לאשר יבוא פלשתיני בכל מה שקשור לנושא התחבורתי.

נחום גבאי: הרשות הפלשתינית ייבאה בשנת 2007 מספר של 2,600 כלי רכב חדשים.

גלעד ארדן: כולל עזה?

נחום גבאי: לא.

נחום גבאי: רק ביהודה ושומרון.

נחום גבאי: היא ייבאה כ-2,600 כלי רכב חדשים.

נחום גבאי: המצב הכלכלי הוא כזה שהם לא יכולים להרשות לעצמם לקנות רכבים חדשים.

נחום גבאי: הרשות הפלשתינית רוכשת במדינת ישראל רכב משומש, רק רכב כלכלי כמו אוטובוסים, משאיות, מוניות, ולא רק פרטי.

נחום גבאי: לכן הם גם מייבאים רכבים פרטיים משומשים.

נחום גבאי: בשנה האחרונה, בשנת 2007, הכניסו קרוב ל-4,000 כלי רכב.

נחום גבאי: כלומר, כל היבוא הפלשתיני – בין חדש ובין משומש – מדבר על כ-6,000 כלי רכב.

גלעד ארדן: זה מה שעבר דרככם.

נחום גבאי: כן, דרכנו.

נחום גבאי: אני מדבר על יבוא רשמי שאנחנו מאשרים ובודקים שבאמת זה נכנס לרשות הפלשתינית.

נחום גבאי: אני רוצה להעיר לנושא הזה של החוק.

נחום גבאי: החוק הוא טוב והוא מצוין, אבל יש סוגיה של תושבי מזרח ירושלים שיש להם עסקים באזור A ו-B.

נחום גבאי: בירושלים יש לפחות 15 אלף תושבים שיש להם עסקים ברמאללה – צלמים, סוחרים וכולי, ויש להם רכבים ישראלים שרשומים בישראל.

נחום גבאי: הם נכנסים לרמאללה.

נחום גבאי: איזה פתרון יינתן להם במידה והרכב שלהם יתוקן שם?

נחום גבאי: הם מתקנים ברמאללה וזה ברור.

נחום גבאי: הם לא יתקנו בוואדי ג'וז.

נחום גבאי: השאלה היא האם אנחנו לא פוגעים גם בהם.

נחום גבאי: אותו דבר בבית לחם, אותו הדבר במקומות אחרים.

משה כחלון: אם הוא תיקן עם חלק שנרכש כחוק, יש לו בעיה?

משה כחלון: אין לו בעיה.

משה כחלון: הוא יתקן בחוק ולא תהיה לו שום בעיה.

גלעד ארדן: זה כמו לשאול למה רכב חדש מותר לך לייבא ולמה המדינה הגבילה שמותר לייבא רק דרך היבואנים המורשים או דגמים ספציפיים.

גלעד ארדן: זה קורה כי בכל זאת יש משמעות בטיחותית לרכבים שנעים בכבישי המדינה והמדינה רוצה לדעת שיש רמה מינימלית של פיקוח שלה גם על רכב חדש, גם על רכב משומש, על רכב שנע בכבישי המדינה.

גלעד ארדן: היא אומרת שכמו שהיא אוסרת עליך לייבא רכב חדש שיכול להיות שהוא הכי בטיחותי בעולם אבל הוא לא דרך פיקוח שהיא קבעה, היא גם יכולה לקבוע שאתה תתקן אותו במוסכים שיש למדינה פיקוח על רמת התיקון בהם.

גלעד ארדן: אותו אדם שמתגורר במדינת ישראל – כל עוד זאת מדינת ישראל, ואני מקווה שכך זה יישאר – ועובד במקום אחר, אין שום בעיה בחוק לקבוע שאם הוא רוצה לתקן את רכבו, פרט להחרגה אולי שנגיע להסכמה לגבי תיקוני חירום כמו שחבר הכנסת חסון הגדיר, התיקון יהיה במוסך בשטח מדינת ישראל, מוסך שמפוקח ומורשה על ידי משרד התחבורה.

גלעד ארדן: עם כל הכבוד, זה לא עוול.

משה כחלון: אם מדברים על בעיית בטיחות, הוא מתקן ברמאללה אבל הוא נוסע כאן ברחוב הרצל בירושלים.

נחום גבאי: אני מסכים אתך.

נחום גבאי: למעשה מה שקורה כאן זה ש-15 אלף כלי רכב נכנסים מדי יום ליהודה ושומרון לערים פלשתיניות, כלי רכב של ישראלים ושל כאלה שהם אינם ישראלים.

נחום גבאי: מה שקורה זה שאוטומטית הם עבריינים.

גלעד ארדן: לא.

נחום גבאי: ברגע שהם מתקנים את הרכב הם אוטומטית עבריינים.

גלעד ארדן: זה לא אוטומטית.

נחום גבאי: צמוד לעיר בית"ר עלית יש כפר – חוסאם - וכל תושבי בית"ר עלית מתקנים את רכבם שם.

גלעד ארדן: אתה חושב שזה בסדר?

נחום גבאי: לא.

נחום גבאי: זה לא בסדר.

ישראל חסון: אני חושב שמהאינתיפאדה הראשונה ועד היום תיקנו הרבה מאוד תקנות שאוסרות סחר ואוסרות כל מיני דברים עם הרשות הפלשתינית כמו חומרי הדברה.

ישראל חסון: הוצאתם צווים והוצאו תקנות שנבעו ממכת מדינה שקראו לה אז פיצוצים.

ישראל חסון: היום באים אליך ואומרים לך שאת מכת המדינה הזאת שנקראת גניבות אנחנו רוצים קצת לצמצם את האפשרות לעשות זאת.

קריאה: ובעקיפין למנוע תאונות דרכים.

ישראל חסון: אני אומר לך שצריך לחוקק את החוק הזה ולו בכדי לתת למשטרה את היכולת להילחם בתופעה הזאת.

ישראל חסון: צריך להקשות.

ישראל חסון: כמות נקיי הכפיים שעושים את הדברים האלה קיימת.

ישראל חסון: יהיה להם קצת יותר קשה, אבל מאחר שהם רוצים ליהנות מהכבישים הטובים של מדינת ישראל, יואילו ויתכבדו לעשות את התיקונים בישראל.

ישראל חסון: אנחנו נכביד בעניין הזה, אבל בטח לא נסגור הרמטית.

ישראל חסון: אני חושב שזה כמו שלא סגרת הרמטית את חומרי ההדברה שנכנסים לשטחים.

קריאה: נעזור לכלכלת מדינת ישראל ולמשלמי המסים במדינה.

נחום גבאי: אם מדברים על החרגה, צריך לביא גם מקרים כמו אותו כפר חוסאם.

ישראל חסון: לא.

ישראל חסון: בדיוק במקרים האלה של חוסאם, את זה אנחנו רוצים למנוע.

ישראל חסון: ההחרגה נועדה לא להפוך את החוק הזה למשהו שהוא מגוחך.

ישראל חסון: לומר שיש כאן איזשהו שיקול דעת אבל אני לא רוצה שתושב בית"ר ילך לחוסאם.

נחום גבאי: הוא ילך למרות החוק.

ישראל חסון: אם הוא ילך, הוא יהיה עבריין.

גלעד ארדן: אם למשרד המתאם בשטחים יש רצון להציע ניסוח להחרגה, הוא יכול להגיש אותו לוועדה.

ניר ימין: (3) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) לא יתקן אדם רכב הרשום בישראל בשטחי האחריות האזרחית הפלשתינית".

ניר ימין: כאן רצינו לעשות את ההחרגה ולומר שחזקה על מי שהעביר את הרכב שלו למוסך מורשה, ואולי למשרד התחבורה יש איזשהו נוסח שאומר מה זה מוסך מורשה או מוסך שבפיקוח.

גלעד ארדן: נשמע את הנוסח שרוצה משרד התחבורה.

שרית זוכוביצקי: המוסכים המורשים למעשה מקבלים רשיון לפי צו הפיקוח על מצרכים ושירותים שנקרא צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (מוסכים מופעלים לכלי רכב) תש"ל-1970.

שרית זוכוביצקי: העיסוק בתיקון רכב הוא עיסוק מוסדר על פי הצו.

שרית זוכוביצקי: נקבע איסור שלא יפתח, לא ינהל ולא יבצע כל אדם עבודה ברכב אלא אם קיבל אישור בכתב מאת הרשות.

גלעד ארדן: מה העונש על מי שמפעיל מוסך בלי רישוי?

שרית זוכוביצקי: זאת עבירה פלילית לפי חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים.

גלעד ארדן: מה העונש עליה?

שרית זוכוביצקי: אני לא יודעת לומר.

עוזי יצחקי: אני יכול לתת דוגמאות לעונשים שהתקבלו בשנה האחרונה בבתי המשפט.

עוזי יצחקי: במרץ 2007 בית משפט שלום לתעבורה בתל-אביב נגד מוסך – לא אומר את שמו, אבל אני אעביר לוועדה את פסק הדין.

גלעד ארדן: זה פסק דין.

גלעד ארדן: אם אין אלמוני או פלמוני, אין שום בעיה של הגנת צנעת הפרט.

עוזי יצחקי: כנגד מוסך לין 2005 בע"מ.

עוזי יצחקי: נגזרו כנגד המוסך העונשים הבאים: קנס כספי – 25 אלף שקלים כנגד החברה וקנס בסך 25 אלף שקלים כנגד בעל החברה.

עוזי יצחקי: סך כולל של 50 אלף שקלים.

עוזי יצחקי: באוקטובר 2007 בית משפט שלום לתעבורה בנצרת כנגד עזריאל משה.

עוזי יצחקי: העונש היה קנס כספי בסך 25 אלף שקלים.

עוזי יצחקי: במאי 2007, נגד אחיל חנה, חברה קבלנית לבניין וברזל – קנס כספי בסך 25 אלף שקלים ועוד קנס כספי כנגד החברה בסך 10,000 שקלים.

עוזי יצחקי: בנובמבר האחרון מדובר בסכומים של 15 אלף שקלים בנתניה כנגד סלאם א-סאמי.

עוזי יצחקי: בספטמבר 2007, מזרחי ששון בבית משפט שלום לתעבורה בירושלים – קנס בסך 10,000 שקלים.

גלעד ארדן: אדוני מציע החוק, הייתי מציע לך בכל זאת לשקול – אם לא, אולי אני אשקול בחוק נפרד – להגביל את רמת הענישה להגבלה וניהול של מוסך.

משה כחלון: מה זה קשור אלי?

משה כחלון: תעשה את זה אתה.

משה כחלון: אני רוצה שלא יתקנו רכבים בשטחים.

גלעד ארדן: צריך גם להזכיר שאם מטרת החוק שלך היא גם לדאוג לבטיחות הכבישים בישראל, אין הבדל אם הבטיחות הזאת נפגעת על ידי יהודי ישראלי שמתקין חלפים דפוקים לבין פלשתיני שעושה זאת.

משה כחלון: לצורך זה אדוני היושב-ראש יעשה חקיקה משלימה.

גלעד ארדן: גם היה זה ראוי להזכיר שמי שאמור לטפל בזה זה כמובן משרד התחבורה.

גלעד ארדן: אם מישהו צריך להביא החמרה בענישה, זה קודם כל המשרד.

גלעד ארדן: המשרד בעצמו על ניירות שלו אומר שיש מאות מוסכים שהוא יודע עליהם שהם בלתי מורשים, אבל הוא לא מצליח לצמצם אותם באופן משמעותי.

ניר ימין: לעניין ההפניה לצורך פיקוח, אנחנו בדרך כלל לא נוטים להפנות בחקיקה ראשית לחקיקת משנה.

ניר ימין: אנחנו נשאיר את זה לנוסח ולכוונה הברורה בעניין הזה.

ניר ימין: סעיף קטן (א2) יימחק בהצעת החוק בהתאם למה שהסברנו קודם לכן.

ניר ימין: בפסקה (4) יש שינוי שהוצע על ידי משרדי הממשלה.

ניר ימין: 4.

ניר ימין: אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) היה לשוטר יסוד להניח כי אדם עבר עבירה לפי סעיף קטן (א1), רשאי הוא לדרוש מאותו אדם להילוות אליו אל קצין משטרה או ליטול ממנו את רשיון הרכב והוראות סעיף 47(ג), (2) ו-(ו) לפקודת התעבורה יחולו בשינויים המחויבים.

עודד ברוק: אנחנו מציעים להשבית את הרכב, אבל כיוון שאחת הבעיות הגדולות שהייתה לייעוץ המשפטי של הכנסת הייתה ההבחנה בין רכב שהועבר על ידי אדם פרטי למטרות תיקון אישיות, תיקונים קלים, לבין הניסיון לטפל בתופעה כתופעה, חשבנו שהשבתת הרכב תקבל הבחנה בין מצב בו רכב מועבר באמצעות רכב אחר שזה בדרך כלל סימן להשבתה לבין אדם שמעביר באופן יזום את הרכב, ואז ההשבתה תהיה לתקופה הרבה יותר קצרה.

ניר ימין: אני לא רואה מניעה להשמיט את הביטוי "או ליטול ממנו את רשיון הרכב" וכן הלאה.

ניר ימין: אין צורך ליטול את רשיון הרכב מעבר להודעה על איסור השימוש.

גלעד ארדן: מה איכפת לך שתהיה לך את הסמכות?

עודד ברוק: משרד המשפטים חשב שלא נכון ליטול את רשיון הנהיגה שלו.

יפעת רווה: זה פסילה בידי קצין משטרה.

ניר ימין: ההוראות האלה יחולו בשינויים המחויבים.

ניר ימין: כלומר, לעניין רשיון הרכב יחולו ההוראות לעניין סעיף 47.

עודד ברוק: משרד המשפטים ביקש מאתנו למחוק את האפשרות ליטול מאדם כזה את רשיון הנהיגה שלו.

גלעד ארדן: ליטול כמו פסילה מינהלית ל-30 יום?

יפעת רווה: הפרוצדורות הן אותן פרוצדורות.

יפעת רווה: מדברים כאן על הרכב ולא על הרשיון.

עודד ברוק: אם זה רק רשיון הרכב, לנו אין בעיה.

עודד ברוק: הבקשה של משרד המשפטים הייתה שלא ליטול לו גם את רשיון הנהיגה.

גלעד ארדן: אני חושב שזה טוב לקחת לו גם את רשיון הנהיגה.

גלעד ארדן: אם זה אדם שגילה את דעתו שהוא מוכן לנסוע עם רכב שמותקנים בו חלפים שהם לא בשום פיקוח, אולי הוא יעשה את זה גם עם רכב אחר.

גלעד ארדן: למה לא לאפשר את השלילה המינהלית?

גלעד ארדן: הקצין יפעיל שיקול דעת בהתאם לחומרה של ההתנהגות של אותו אדם או איזה סוג תיקון זה או במה מדובר אבל סמכות לעשות פסילה מינהלית כאן, הייתי רוצה להשאיר אותה.

ניר ימין: העבירה הקיימת בהצעת החוק ממילא גוררת ענישה פלילית מאוד משמעותית של 3 שנות מאסר וגם הודעת איסור שימוש ונטילת רשיון הרכב.

גלעד ארדן: ככל שהעבירה היא חמורה יותר, גם הסנקציה המינהלית צריכה להיות תואמת אותה.

גלעד ארדן: זה לא אומר שאם במשט קיבלת עונש גדול, עכשיו לא ניתן לעשות לו סנקציות מינהליות.

גלעד ארדן: מדובר כאן על אדם שיכול להיות שעיסוקו הוא להוביל רכבים משומשים לתיקון בשטחים.

גלעד ארדן: אתה רוצה לאפשר לו להמשיך ולהוביל רכבים לשטחים?

משה כחלון: היה סיכום עם ועדת סיכום ואני התחייבתי לעמוד בסיכום הזה.

יפעת רווה: לא דיברו כאן על העניין של הגרר.

משה כחלון: הייתה איזו הסתייגות.

יפעת רווה: דיברנו בדיוק על אותו אדם שלוקח בשביל הטיפול של הצבע.

יפעת רווה: לוקחים לו את הרכב לשבעה ימים כדי לבדוק אותו.

יפעת רווה: לא דובר אז על נושא הגרר, שזה משהו אחר לגמרי, שזה באמת הרבה יותר חמור.

גלעד ארדן: אתם מדברים כאן על האדם שנוהג בגרר.

יפעת רווה: לאו דווקא.

יפעת רווה: לא.

גלעד ארדן: אבל גם.

יפעת רווה: במקרה של האדם שנוהג בגרר, זה הרבה יותר קל.

יפעת רווה: לא על הדבר הזה דיברנו.

גלעד ארדן: נגדיר שמדובר על כך שהסמכות לשלול רשיון נהיגה היא רק ממי שמוביל.

גלעד ארדן: מדובר לא על מי שהוא בעל הרכב שהכניס אותו אלא רק על מי שמוביל רכב של אחר לתיקון.

יפעת רווה: בזה אין בעיה.

גלעד ארדן: רק לגביו תהיה סמכות לשלול רשיון נהיגה.

גלעד ארדן: שוב, אנחנו מדברים על פסילה מינהלית.

יפעת רווה: כן, אבל אם מדובר על הגרר, אין בעיה.

גלעד ארדן: לא בעל הרכב אלא רק זה שעושה את זה כעיסוק שלו ושהוא מוביל רכבים לתיקון בשטחים.

יפעת רווה: עם זה אין לנו בעיה.

יפעת רווה: אם זה גרר וזה נעשה בצורה קבועה ומתמשכת, אפשר לפעול גם לפי חוק מאבק בארגוני פשיעה כאשר מדובר במקרים מסוימים שהם מקרים מאוד מאורגנים.

יפעת רווה: המקרים שאנחנו אמרנו שלא צריך ללכת בסנקציות גדולות, זה אותו אדם שהולך כדי לתקן את צבע של המכונית או משהו כזה.

גלעד ארדן: בסדר.

גלעד ארדן: תעשה את ההבחנה הזאת בניסוח.

ניר ימין: היה לקצין משטרה יסוד להניח כי הוגש כתב אישום בגין המעשה, רשאי הוא למסור לו הודעת איסור שימשו ברכב וליטול את רשיון הרכב שלו – (1) אם הרכב הועבר לשטחי האחריות האזרחית הפלשתינית באמצעות רכב אחר – לתקופה של עד 30 ימים לרכב ולרכב שבאמצעותו הועבר כאמור.

ניר ימין: ואולם, אם נמסרה כבר הודעת איסור שימוש לפי פסקה זו בתקופה של 3 שנים עובר למועד מסירת הודעת איסור השימוש – לתקופה של עד 60 ימים.

ניר ימין: (2) אם הרכב לא הועבר לשטחי האחריות האזרחית הפלשתינית באמצעות רכב אחר – לתקופה של עד 7 ימים.

ניר ימין: בהודעה תצוין הסיבה לאיסור השימוש ברכב ולנטילת רשיון הרכב.

ניר ימין: (ב2) הורשע אדם בעבירה לפי סעיף קטן (א1), רשאי בית המשפט, בנוסף לכל עונש אחר, להורות בצו על איסור שימוש ברכב שבו נעברה העבירה או ברכב שסייע לביצועה, לתקופה של עד 120 ימים.

ניר ימין: בצו איסור השימוש יקבע בית המשפט את מקום העמדת הרכב בתקופת איסור השימוש.

גלעד ארדן: הוא יכול לקבוע שהרכב יהיה ליד הבית או שאנחנו רוצים שהוא יקבע שהרכב יהיה במגרש מבין המגרשים הקיימים.

יפעת רווה: זה צריך להיות במגרשים.

גלעד ארדן: צריך לומר שבית המשפט יקבע מגרש מבין מגרשי ההחרמה שהוכרזו.

ניר ימין: אני אומר מה מגיע בפקודת התעבורה לגבי איסור שימוש ברכב.

ניר ימין: נאמר שבית המשפט יקבע את הנדרש במהלך תקופת איסור השימוש לגבי המגרשים שיועדו לכך, לפי סעיף 57א(ב2), שם נאמר שהמגרש שבו יועמד הרכב במהלך תקופת אי השימוש ייבחר בהתחשב בהצעתו של הנהג מבין המגרשים שיועדו לכך.

גלעד ארדן: למה להכניס את זה שבית המשפט יקבע?

גלעד ארדן: השוטר יציע לו באיזה מקום ושיבחר את המגרש.

ניר ימין: (ב3) (1) על איסור שימוש ברכב לפי סעיפים קטנים (ב1) ו-(ב2) יחולו הוראות פקודת התעבורה כמפורט בתוספת השנייה.

ניר ימין: (2) תוקנה פקודת התעבורה לאחר תחילתו של חוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים (מניעת גניבות) (תיקון – איסור תיקון רכבים בשטחי האחריות האזרחית הפלשתינית), התשס"ח-2008, רשאי השר, בצו, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לשנות את התוספת השנייה לצורך החלת תיקון כאמור על איסור שימוש ברכב לפי סעיפים קטנים (ב1) ו-(ב2), בשינויים המחויבים".

ניר ימין: 3.

ניר ימין: הוספת תוספת שנייה.

ניר ימין: אחרי התוספת לחוק העיקרי ליבוא: "תוספת שנייה סעיף 18א)

ניר ימין: (ב3) (1) על איסור שימוש ברכב לפי סעיפים קטנים (ב1) ו-(ב2) יחולו הוראות פקודת התעבורה כמפורט בתוספת השנייה.

ניר ימין: (2) תוקנה פקודת התעבורה לאחר תחילתו של חוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים (מניעת גניבות) (תיקון – איסור תיקון רכבים בשטחי האחריות האזרחית הפלשתינית), התשס"ח-2008, רשאי השר, בצו, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לשנות את התוספת השנייה לצורך החלת תיקון כאמור על איסור שימוש ברכב לפי סעיפים קטנים (ב1) ו-(ב2), בשינויים המחויבים".

ניר ימין: 3.

ניר ימין: הוספת תוספת שנייה.

ניר ימין: אחרי התוספת לחוק העיקרי ליבוא: "תוספת שנייה סעיף 18א) 1.

ניר ימין: על איסור שימוש ברכב יחולו הוראות סעיפים 57א(ב)(2) עד (ו), 57ב, 57ג(ב) עד (ו) ו-57ד עד 57ז, ואולם – (1) לעניין סעיף 57ב, במקום "מבית המשפט, המוסמך לדון בעבירות תעבורה" יבוא "מבית משפט השלום".

ניר ימין: (2) לעניין סעיף 57ב(ד) במקום "העבירה כאמור בסעיף 57א(א)" יבוא "עבירות כאמור בסעיף 18א(א1) לחוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים (מניעת גניבות), התשנ"ח-1998".

ניר ימין: (3) לעניין סעיף 57ד, במקום "בית המשפט המוסמך לדון בעבירות תעבורה" יבוא "בית משפט השלום".

ניר ימין: (4) לעניין סעיפים 57א(ה)(1), 57ב(ב)(1) ו-57ג(ג)(1), במקום המלים "נלקח ממנו" או "נלקח מבעליו" יבוא "הועבר לשטחי האחריות האזרחית הפלשתינית".

גלעד ארדן: מי שיורשע על פי חוק זה העונש הוא עד שלוש שנות מאסר ויש גם קנס?

יפעת רווה: אפשר תמיד לתת קנס במקביל ל-200 אלף שקלים.

גלעד ארדן: מה זה מקביל?

גלעד ארדן: אי אפשר גם מאסר וגם קנס?

יפעת רווה: אפשר.

יפעת רווה: אם מותר להטיל שלוש שנות מאסר, אפשר גם להטיל קנס.

גלעד ארדן: זה בהתאמה גודל הקנס שניתן להטיל.

גלעד ארדן: אני מזכיר שאנחנו צריכים לקבל נוסח להחרגה מסוימת ואני מבקש שכן תתנו את דעתכם על כך.

גלעד ארדן: היו לנו עוד בקשות לקראת הדיון הבא?

לאה ורון: לא.

לאה ורון: הנציג של האוצר אודי אדירי, רפרנט התחבורה באגף התקציבים באוצר, מודיע שאין עלויות תקציביות להצעת החוק.

גלעד ארדן: אני מעמיד להצבעה להכנה לקריאה ראשונה את הצעת החוק כפי שהוקראה על ידי היועץ המשפטי של הוועדה ובכל התיקונים שאישרנו כאן.

גלעד ארדן: ה צ ב ע ה אושר פה אחד תודה רבה.

גלעד ארדן: הישיבה נעולה.