ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 356, 2008-01-15 09:00

אריה אלדד: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

אריה אלדד: בשנים האחרונות אנחנו עדים להתפרצויות רבות של שפעת העופות ברחבי העולם.

אריה אלדד: לפני שבועיים אנחנו ראינו התפרצות מקומית של אירוע שפעת העופות גם בארץ, בגן ילדים בבנימינה.

אריה אלדד: בשנת 2006 היינו עדים בארץ להתפרצות גדולה של שפעת העופות, שדוכאה מבלי להתפשט.

אריה אלדד: במסגרת הטיפול בהתפרצות השפעת בשנת 2006 הושמדו מיליון ורבע עופות במדינת ישראל.

אריה אלדד: על סמך מה שקראתי ועל סמך הניסיון הקודם שלי כרופא, יש שלושה מעגלי דאגה בתחום שפעת העופות, שבגללם אנו עוסקים בזה כאן.

אריה אלדד: אנו לא מרבים לעסוק בבעיות וטרינריות בכנסת.

אריה אלדד: אם זו היתה שפעת שפוגעת רק בעופות, אולי היה דיון בוועדת הכלכלה על הנזקים.

אריה אלדד: שפעת העופות, שהמחולל שלה הוא H5N1, והזן הספציפי שאנו מכירים עכשיו הוא מטיפוס A, מתפשטת בכל העולם, פוגעת באוכלוסיות רבות של בעלי כנף וגורם נזקים עצומים.

אריה אלדד: התופעות שאנו עדים להן בשנים האחרונות, מעידות על כך שהוא גם יכול לפגוע בבני אדם.

אריה אלדד: אנחנו מכירים 350 מקרים מתועדים של העברת שפעת העופות לבני אדם.

אריה אלדד: יש 350 בני אדם שחלו לאחר מגע ישיר והדוק עם עופות חולים.

אריה אלדד: בעיה נוספת שמתעוררת, היא שאם אנחנו חושבים על שפעת במונחים של מחלה שכולנו מכירים מימי החורף, שפעת העופות שפוגעת בבני אדם הביאה לתמותה של 60% מבני האדם שחלו במחלה.

אריה אלדד: למעלה מ-200 איש בעולם חלו לאחר מגע ישיר עם עופות חולים.

אריה אלדד: זה מעגל הדאגה השני שלנו.

אריה אלדד: המעגל הראשון הוא מחלת העופות, עם המשמעויות והנזקים שלה.

אריה אלדד: הבעיה השנייה, היא שהמחלה הזו עלולה לעבור לבני אדם שנמצאים במגע ישיר עם עופות.

אריה אלדד: הם עלולים לחלות, וחלקם עלולים למות.

אריה אלדד: הדאגה הגדולה שרבצה על העולם והדאיגה רבות את ארגון הבריאות העולמי, היתה האפשרות שאותו נגיף יעבור שינוי גנטי ויהפוך להיות כזה שמדבק לא רק מעוף לעוף, או מעוף לאדם, אלא כזה שמדבק מאדם לאדם.

אריה אלדד: כיוון שאין עוד נגיף כזה, גם אין עוד חיסון קיים נגדו.

אריה אלדד: אפשר יהיה לפתח חיסון כנגדו כאשר יתפתח דבר כזה, אבל הדאגה בעולם שאז תתחולל תופעה המכונה פנדמיה, שפעת כלל עולמית, מגיפה כלל עולמית.

אריה אלדד: בשנת 1918 היינו עדים לפנדמיה כזו.

אריה אלדד: הספרות אומרת לנו ש-50,000,000-100,000,000 בני אדם מתו במגיפת השפעת הזו.

אריה אלדד: כדי להיערך לתופעות האלה בעולם, כדי להיערך לתופעות האלה בארץ, הנחה ארגון הבריאות העולמי את המדינות בעולם.

אריה אלדד: משרד הבריאות קיבל את ההנחיות האלה, מדינת ישראל החלה להיערך בעיקר בעקבות גל השפעת של 2005-2006.

אריה אלדד: ממשלת ישראל קיבלה החלטות והוקצו תקציבים.

אריה אלדד: לאחר התפרצות שפעת העופות לפני כשבועיים בגן הילדים בבנימינה, ביקשתי את הדיון היום כדי לעמוד על היערכות משרדי הממשלה, כפי שהיא קיימת היום, על פערים אם קיימים, על צרכים אם קיימים, איך אנו מגדירים את מצבנו מול הסכנות הפוטנציאליות האלה.

אריה אלדד: אני מבקש להתחיל את הדיון באותם מעגלים שעליהם דיברתי בפתיח.

אריה אלדד: נתחיל במשרד החקלאות, על מנת ללמוד איך הוא נערך לתופעה, מתי מתחילים – אם בכלל – לחסן עופות.

אריה אלדד: אני יודע, שמדינת ישראל רכשה כמות מסוימת של חיסונים, ובכל זאת בשנת 2006 העדיפו לחסל עופות ולא לחסן עופות.

אריה אלדד: האם זו תהיה גם המדיניות הפעם?

אריה אלדד: איך משרד החקלאות רואה את ההיערכות לאפשרות שפעת עופות בארץ.

אריה אלדד: נמצאת איתנו המנכ"לית של משרד החקלאות.

יעל שאלתיאלי: נמצאים כאן גם אנשי המקצוע, והם אלה אשר ישיבו לחלק מהשאלות שאתה העלית.

יעל שאלתיאלי: לפני כשבועיים היה אירוע נקודתי.

יעל שאלתיאלי: המשרד נערך על פי הנהלים שהכנו, 11 נהלים לכל התחומים המשיקים להתנהלות בזמן אירוע.

יעל שאלתיאלי: קיבלנו כסף ייעודי מאגף התקציבים, וכך החלה ההצטיידות.

יעל שאלתיאלי: הקמנו ועדות שהגדירו מהי ההצטיידות שצריכה להיעשות, הן בנושא של ציוד, הן בנושא של אמצעים והן בנושא של כוח אדם.

יעל שאלתיאלי: נמצא כאן גם מי שיוכל לפרט במה הצטיידנו.

יעל שאלתיאלי: הדבר החשוב, היה ההיערכות שלנו בשטח.

יעל שאלתיאלי: היום בכל היישובים בהם מצויים לולים, הלולים האלה מסומנים.

יעל שאלתיאלי: יש בכל יישוב גם אתר להטמנה, במידה ונדרשים להמית את העופות, כך שהכל מסומן והכל מתועד.

יעל שאלתיאלי: כאשר קרתה ההתפרצות בבנימינה ובבית חנניה, היה לנו את הציוד המתאים להשמדה, והיה לנו הסימון איפה צריכים להיחפר לולי ההטמנה.

יעל שאלתיאלי: למדנו הרבה מהנושא הזה, כי הסתבר שיש אדמות כאלה ואדמות אחרות.

יעל שאלתיאלי: כל המיפוי נעשה בתיאום מלא עם המשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות.

יעל שאלתיאלי: הכל נעשה בשיתוף פעולה.

יעל שאלתיאלי: אני רוצה לציין, שצריך לתת צל"ש לגננת, כי אלמלא הערנות שלה לאסוף את העופות ולשלוח אותם לבדיקה המצב יכול להיות יותר בעייתי.

יעל שאלתיאלי: אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה הנהדר עם ראשי העיריות, בייחוד עם ראש עיריית בימינה.

יעל שאלתיאלי: זו פעם ראשונה שאנחנו השמדנו עופות חצר ביחד עם הרשות המקומית.

יעל שאלתיאלי: פקחים עברו והשמידו את עופות החצר.

יעל שאלתיאלי: שכל אחד יתאר לעצמו את התוכי, הברווז או התרנגולת שקיימת בחצר שלו.

יעל שאלתיאלי: זה פרויקט לא פשוט.

יעל שאלתיאלי: היה שיתוף פעולה טוב עם משרד הבריאות ועם המשרד להגנת הסביבה.

יעל שאלתיאלי: השירותים הווטרינריים זכו לתשבחות מארגון העולמי לבריאות בעלי חיים על תפקודם.

יעל שאלתיאלי: לשאלתך, מתי מחליטים לעשות זאת ומתי לא, יענה ד"ר פרק.

אריה אלדד: אני מבקש להתייחס לעוד נקודה.

אריה אלדד: במקרה של ההתפרצות בבנימינה, אתם ידעתם עליה כי הגננת פנתה לווטרינר והודיעה שיש תמותה של עופות בלול.

אריה אלדד: האם יש לכם פעולות סריקה אקטיביות ולא על סמך דיווח של תמותת עופות?

אריה אלדד: האם המשרד לוקח דגימות אקראיות מאוכלוסיות של עופות במקומות שונים בארץ, כדי לאתר מוקדם יותר אפשרות של התפרצות?

שמעון פרק: לשאלתך, המערכת עושה ניטור קבוע של כל הלולים במדינת ישראל.

שמעון פרק: כחלק מדרישות בינלאומיות, כדי לעמוד בתנאים של הקהילה האירופאית, אנו מבצעים בצורה מסודרת בדיקות, גם אקטיביות ופסיביות.

שמעון פרק: אני יכול להגיד, שכרגע אין לנו אף מוקד, במיוחד לא בלולים המסחריים.

שמעון פרק: הרגישות של הרופאים הווטרינריים ושל כל המערכת, ביחד עם הניטור הקבוע, עושים את שלהם.

שמעון פרק: אגב, אנחנו מוצאים הרבה מאוד מחלות אחרות כתוצאה מכך, אבל מחלת שפעת העופות לא נמצאה.

שמעון פרק: סף המודעות עלה מאוד גם בפינות החי.

שמעון פרק: כמובן שקשה מאוד להגיע לכל פינות החי, ויש כאלה שאנחנו אפילו לא יודעים שהם קיימים.

שמעון פרק: נכון להיום מגיעות עשרות אם לא מאות בדיקות למכון הווטרינרי, מכל פינות החי בכל הארץ.

שמעון פרק: הניטור נעשה בצורה מאוד רצינית.

שמעון פרק: זה נכון שלגבי פינות חי, בחלק גדול מהמקרים, הניטור הוא פאסיבי.

שמעון פרק: אנחנו עורכים שיחות ומערכות גישור עם הרופאים הווטרינריים האזוריים, כך שאני יכול להגיד שנכון להיום אנחנו במצב לא רע מבחינת הניטור, שזה הדבר הכי סף הרגישות שם עלה מאוד, ונכון להיום מגיעות עשרות אם לא מאות בדיקות למכון.

שמעון פרק: זה נכון במקרה של פינות חי מדובר בניטור פסיבי, אבל אנו עורכים שיחות ונכון להיום אנו במצב לא רע מבחינת הניטור.

שמעון פרק: הדבר הכי חשוב היום זה לנסות ולגלות את המוקד, במידה והוא יהיה, במהירות האפשרית.

שמעון פרק: לגבי השיקול אם לחסן או לא לחסן עופות – הנושא הזה של חיסון או אי חיסון זה נושא שבא לדיון מקצועי מדי פעם.

שמעון פרק: חלק מהדיונים נערכו בשיתוף עם משרד הבריאות, כי השיקולים אם לחסן או לא לחסן הם בעלי הרבה משמעויות.

שמעון פרק: המטרה שלנו, היא שלא יהיה נגיף כזה במדינת ישראל.

שמעון פרק: אם נעמוד בה או לא, אני לא יודע.

שמעון פרק: אנחנו רוצים עד כמה שיותר מהר, במידה ויש מוקד, למגר את המחלה ולהוציא את הווירוס, לנסות ולדאוג שהווירוס לא ייכנס לכאן.

שמעון פרק: החיסון יעשה לנו בעיה, כיוון שברגע שנתחיל במדיניות חיסונים תהיה לנו בעיה של ניטור, יהיו תשובות לא ברורות כי מערכת הניטור שלנו היא מערכת סרולוגית, בדיקת נוגדנים כחלק ממערך הניטור.

שמעון פרק: החיסון עושה את אותה תגובה, ולכן יהיה לנו קושי במציאת המוקד במהירות האפשרית.

שמעון פרק: הוא ימסח על המחלה או על הנגיף האמיתי שיגיע.

שמעון פרק: ברגע שאתה מחסן, אתה מודיע שאנו צריכים לחיות בשיווי משקל עם הנגיף.

שמעון פרק: אנחנו לא רוצים לחיות איתו.

שמעון פרק: אנחנו נעשה את המקסימום שאנו יכולים כדי לא לחיות איתו.

שמעון פרק: יכול להיות שנעשה דיון מחדש ביום מן הימים, ונחליט כן לחסן את העופות, וזה יהיה בשיתוף עם משרד הבריאות בגלל ההשלכות.

שמעון פרק: החיסון עצמו הוא גם לא כל כך יעיל.

שמעון פרק: אנחנו רואים מה קורה בעולם, במיוחד בלהקות פטמים.

שמעון פרק: החיסון הוא מאוד בעייתי.

שמעון פרק: הייתי בכנס בוארונה, ושם יש חילוקי דעות בקשר ליעילות החיסון.

שמעון פרק: אני חושב, שכרגע זה לא יהיה נכון לשקול את העניין.

שמעון פרק: כרגע אנחנו צריכים למגר את הנגיף, במידה והוא יגיע.

אריה אלדד: אם יש לאדם תוכי, שיודע לדקלם בעל פה את כל דפי הזהב של אזור חדרה, אתה היית ממליץ לו לחסן אותו?

שמעון פרק: בוודאי שלו.

שמעון פרק: יכול להיות שיהיה הגיון מסוים לחסן עופות בגני חיות, במקומות פתוחים, ואכן זה נעשה בעבר, בכדי לנסות ולשמור עליהם במידה ותתפרץ מגיפה או בעיה של שפעת העופות.

שמעון פרק: אם מדובר על תוכי בתוך בית, בוודאי שלו, מכיוון שיש סיכוי כמעט אפסי שנגיף שפעת העופות ייכנס ויחדור פנימה לאותו עוף שנמצא בתוך הבית.

אריה אלדד: האם היה משהו מיוחד באותו נגיף שבודד בגן הילדים בבנימינה.

אריה אלדד: היה משהו שונה ממה שאתם מכירים בספרות, בדיווחים, בהתפרצויות באסיה, באירופה, במצרים?

שמעון פרק: מיד כאשר בודדנו את הנגיף ערכנו עץ פילוגני, כדי לראות את המבנה שלו ואת השייכות שלו.

שמעון פרק: הנגיף הזה מאוד דומה לנגיף המצרי, שמסתובב קשה מאוד במצרים, וזה מעדויות שאנו מקבלים מהקולגות שלנו.

אריה אלדד: אני מבין, שבמצרים אין שליטה במחלה.

שמעון פרק: אני לא יכול להגיד אם יש או אין שליטה.

שמעון פרק: אני יודע שיש שם בעיה קשה מאוד ותחלואה קשה.

שמעון פרק: שם מחסנים חלק מהעופות.

שמעון פרק: זו דוגמא למדינה שכנה שלנו, שמחסנת וחיה עם הנגיף.

שמעון פרק: אנחנו לא באותו מצב.

שמעון פרק: אנחנו רחוקים מזה.

שמעון פרק: כרגע אנחנו לא צריכים לעשות פעילות מיוחדת נוספת, אלא רק לעשות את הניטור הקבוע כדי לראות שלא יהיה מוקד נוסף.

שמעון פרק: לא סתם קיבלנו שבחים, כפי שציינה המנכ"לית.

שמעון פרק: אני לא מכיר מדינה בעולם, שהצליחה לאבחן במהירות כזו, לפעול במהירות כזו, ולמגר את המחלה.

שמעון פרק: כרגע אנחנו במצב טוב.

שמעון פרק: אני לא יודע מה יהיה בעתיד, אבל אני חושב שאנחנו פועלים נכון כרגע.

אריה אלדד: מה אנחנו יודעים על מה שקורה ברשות הפלסטינית וברצועת עזה?

אריה אלדד: איזה פעולות ננקטות שם?

אריה אלדד: מה אנחנו יודעים על הניטור?

אריה אלדד: מהם הסיכונים לזליגת מחלה משם?

שמעון פרק: יש לנו קשרים טלפוניים עם הרשות הפלסטינית בעזה.

שמעון פרק: אני מדבר איתם לעיתים קרובות מאוד.

שמעון פרק: אנחנו לא יודעים הרבה על מה שקורה שם.

שמעון פרק: בהתפרצות הקודמת היה לנו קשר טוב יותר, הם הביאו את הדוגמאות אלינו והיה שיתוף פעולה הדוק בינינו.

שמעון פרק: היום הם לא מביאים יותר דוגמאות אלינו, לפחות לא מעזה.

יעל שאלתיאלי: אתה מדבר על עזה ולא על יהודה ושומרון.

שמעון פרק: אני מדבר על עזה.

שמעון פרק: אנחנו לא יודעים מה קורה שם.

שמעון פרק: זו האמת.

שמעון פרק: הרופא הראשי שם מתקשר אלי כל יום, ואנחנו מדברים.

שמעון פרק: הוא אומר שיש לו שם מחלת ניו קאסל מאוד קשה שם.

שמעון פרק: אנחנו הכשרנו את הרופאים בעזה לפני כשנתיים, לבצע בדיקות דומות למה שאנו מבצעים.

שמעון פרק: כולי תקווה שהם אכן עושים זאת.

שמעון פרק: מהשיחות שאני מקיים איתו, אני מרגיש אימון שאכן אין בעיה שם.

אריה אלדד: האם יש לו אמצעים לאבחן את המחלה?

אריה אלדד: האם יש בעזה מעבדה, שתדע להגיד לו שזה לא ניו קאסל אלא H5?

שמעון פרק: אני יודע שבעזרת עזרה מהקהילה האירופאית הם רכשו מכשירים לאבחון, הם אומנו אצלנו לבצע את הבדיקות.

שמעון פרק: אם בפועל זה נעשה, אני לא יודע.

שמעון פרק: אני מקווה שכן.

שמעון פרק: העובדה היא שהוא אומר לי שיש לו ניו קאסל.

שמעון פרק: אני מניח, שהוא אומר את זה על סמך בדיקות מסוימות שהם מבצעים שם.

שמעון פרק: אני יודע, שבמעבדה של משרד הבריאות שם כן מבצעים ביקורות לשפעת העופות.

שמעון פרק: בוודאות אין לנו מידע על מה בדיוק מתרחש שם.

שמעון פרק: זה לא נכון לגבי הרשות הפלסטינית.

שמעון פרק: שם אנחנו יודעים מה קורה.

שמעון פרק: הם מביאים אלינו תלונות.

שמעון פרק: הקשר שם הוא קשר הדוק, אפילו חברי.

שמעון פרק: אין לנו ספק שאנחנו יודעים מה קורה שם, הם שולחים אלינו את הדגימות, הם בקשר הדוק איתנו, ושם המצב הוא כמו אצלנו.

שמעון פרק: הם גם עורכים ניטור, כאשר חלק מהניטור מבוצע אצלנו בחטיבה.

רונן חוגג: בעזה זה אינטרס שלהם להגיד מתי יש להם שפעת עופות ומתי לא.

רונן חוגג: העופות זה אחד מהמזונות היחידים שיש להם שם.

רונן חוגג: היום אולי זה המזון היחיד מבחינת מוצרי בשר.

רונן חוגג: עגלי בקר לא נכנסים לשם בגלל מדיניות הממשלה.

רונן חוגג: לכן, שם יש אינטרס הרבה יותר גדול לדווח על המחלה.

אריה אלדד: האם הם מקבלים עופות ממצרים?

רונן חוגג: הם מקבלים עופות ממצרים והם מגדלים עופות אצלם.

רונן חוגג: מישראל הם לא מקבלים.

אריה אלדד: אבל אם הם מקבלים עופות ממצרים, זה מקור לדאגה.

רונן חוגג: בעצם הם לא מקבלים ממצרים.

רונן חוגג: הם בעיקר מגדלים בעצמם.

רונן חוגג: לכן, בעזה זה עובד הפוך.

רונן חוגג: זה אינטרס שלהם לדווח כשיש להם חשש, שמעלה את האפשרות לשפעת העופות.

רונן חוגג: כפי שנאמר, השנה הם כבר דיווחו על מחלת ניו קאסל.

שמעון פרק: לגבי החיסון - כמונו נוהגים כל מדינות אירופה.

שמעון פרק: זו החלטה של הקהילה האירופאית לא לחסן, אלא במדינות שכרגע איבדו שליטה.

שמעון פרק: במדינות שאין את הנגיף, ההמלצה שלהם היא לא לחסן.

אריה אלדד: האם ישראל מייבאת עופות מאיזו ארץ שיש בה תחלואה ידועה?

שמעון פרק: אנחנו מייבאים רק ממקומות בהם אין תחלואה, בוודאי שלא מייבאים ממדינות בהן יש שפעת העופות.

שמעון פרק: יש לנו תעודות ייבוא משלנו, ואנו מקפידים לייבא ממקורות מוכרים ומאושרים על ידנו.

אריה אלדד: האם אנחנו מייבאים עופות מאכל?

שמעון פרק: אנחנו מייבאים מגיל יום לא עופות למאכל, אלא חומר רוויה בלבד.

אריה אלדד: מאיזה ארצות?

שמעון פרק: מכל מני ארצות: ארצות הברית, ארצות אירופה, ארצות שמוכר ומאושר על ידנו מבחינה וטרינרית.

אריה אלדד: ד"ר גרוטו, תתייחס לאפשרות של תחלואת בני אדם משפעת העופות, ולמה שאנו יודעים לגבי ההשפעה האפשרית של תרופות אנטי ויראליות על תחלואה מהסוג הזה.

אריה אלדד: במעגל השני, ספר על ההיערכות לאפשרות של התפרצות של זן שפעת העופות, שעבר שינוי ועכשיו הוא עלול להיות מדבק.

איתמר גרוטו: כלקח מההתפרצות הקודמת היה שיתוף פעולה עם משרד החקלאות.

איתמר גרוטו: הקמנו צוות חקירה אפדימיולוגי משותף, בו היה רופא הומאני ווטרינר שניסה להתחקות אחר המקור של העניין הזה.

איתמר גרוטו: אני רוצה להתייחס למה שאמר ד"ר פרק, שיש לזה השלכות גם על בני אדם.

איתמר גרוטו: באופן פרדוקסאלי, זה לא יהיה טוב לבני אדם אם נחסן עופות.

איתמר גרוטו: אז יכול להיות מצב שבו תהיה תחלואה תת קלינית בעופות, כך שבני אדם יידבקו ולא נדע.

אריה אלדד: האם החיסון לעופות הוא חיסון לנגיף מוחלש?

שמעון פרק: מומת.

אריה אלדד: אז למה תהיה תחלואה תת קלינית?

איתמר גרוטו: יכול להיות שתהיה תחלואה אמיתית ושפעת עופות ואמיתית א-סימפטומאטית, ולא נוכל לזהות אותה.

איתמר גרוטו: היום אם יש תחלואה של שפעת עופות אנחנו מיד יודעים זאת, כי כל העופות מתים.

איתמר גרוטו: זה מצב עדיף מבחינתנו.

איתמר גרוטו: אנחנו נפגשנו עם האנשים של הרשות הפלסטינאית, והם דיווחו שאצלם היתה ירידה די גדולה בצריכת עופות בעקבות האירוע הזה.

איתמר גרוטו: האנשים שם היו בלחץ מהעניין.

אריה אלדד: האם אתה מדבר גם על יהודה ושומרון וגם על עזה?

איתמר גרוטו: אני מדבר על יהודה ושומרון.

איתמר גרוטו: ההיערכות של משרד הבריאות לשפעת העופות מדברת על ניסיון לטפל במעגל הקרוב קודם כל, במגעים, על ידי טיפול מונע בתרופה TAMIFLU שנחשבת יעילה.

איתמר גרוטו: היא אף פעם לא נבדקה בצורה קלינית מסודרת.

אריה אלדד: כאשר אדם חולה בשפעת, איך הוא יודע אם יש לו שפעת רגילה ולא שפעת העופות?

אריה אלדד: נניח שהוא אכל תרנגולת לפני יומיים.

אריה אלדד: מאין לו לדעת שהוא חולה בשפעת רגילה ולא בשפעת עופות.

איתמר גרוטו: דבר ראשון שאנו עושים זה הגדרת מקרה, המתייחסת לשפעת העופות.

איתמר גרוטו: יש לנו הגדרה קבועה, וכאשר יש אירוע מסוים במקום מסוים מגדירים אותו.

איתמר גרוטו: זה מבוסס על הגדרת מקרה של ארגון הבריאות העולמי.

איתמר גרוטו: כאשר נחשוד שאם חולה בשפעת העופות לא מספיק שהוא יהיה חולה בשפעת, אלא גם שתהיה לו היסטוריה של מגע הדוק עם עוף.

איתמר גרוטו: לא ידוע על אף אחד שנדבק רק משום שהוא אכל עוף.

איתמר גרוטו: במקרה האחרון היתה ילדה שהיתה חשודה, היא נבדקה ונמצאה כי לא חלתה במחלה.

איתמר גרוטו: אנחנו מגדירים מקרה באופן מאוד ברור, ומעבירים את זה גם לבתי החולים, לקופות החולים ולציבור.

איתמר גרוטו: אם היום מישהו יבוא ויגיד שהוא אכל עוף ופתאום חלה בשפעת, לא נייחס את זה לשפעת העופות.

אריה אלדד: אבל התסמונת הקלינית תהיה כמו של שפעת רגילה.

אריה אלדד: למחלה עצמה אין מאפיינים שונים.

אריה אלדד: האדם החולה, למעט ההיסטוריה של מגע הדוק עם עופות, אין מאפיין אחר שיכול להדליק לרופא המשפחה או לאדם עצמו נורה אדומה.

איתמר גרוטו: נכון.

איתמר גרוטו: אין לנו מנגנון כזה.

איתמר גרוטו: כאשר יש שפעת עופות בישראל, יש לנו שתי רמות של הגדרת מקרה.

איתמר גרוטו: במקרה אחד, כאשר אין מגע הדוק אבל אותו אדם נמצא בקרב מקום של עופות במרחק של 3 קילומטר, מספיק שתהיה לו שפעת קלה כדי שהוא יהיה חשוד כחולה בשפעת העופות.

איתמר גרוטו: במקרה אחר הוא יצטרך שתהיה לו שפעת קשה כדי להיות מאובחן כחשוד כחולה בשפעת העופות.

איתמר גרוטו: יש לנו הגדרות מאוד מסודרות בנושא הזה, הקשורות למרחק מאותו אירוע.

איתמר גרוטו: מבחינתנו, המטרה היא למנוע מקרים מבני אדם.

איתמר גרוטו: זה נעשה על ידי טיפול מונע לאותם מגעים: הווטרינרים שנכנסו להשמיד את העופות, הגננת שטיפלה בעופות, שהם קיבלו טיפול מונע באמצעות התרופה.

איתמר גרוטו: לא היה לנו שום מקרה של הדבקות, לא בפעם הזו ולא בפעם הקודמת, שאז הרבה יותר אנשים נחשפו וקיבלו טיפול מונע, בערך 300 איש.

אריה אלדד: אני מבין, שלהבדיל מחיסון, הטיפול המונע הוא טיפול המדכא סימנים של המחלה.

אריה אלדד: הוא לא כל כך יוצר תגובה של המערכת החיסונית של הגוף באופן ספציפי כנגד הווירוס.

איתמר גרוטו: אם במקום להתחסן תיקח את התרופה הזו, ב-80% תמנע גם את השפעת העונתית.

איתמר גרוטו: אנו מניחים, שזה חל גם על שפעת עופות וגם על שפעת פנדמית.

אריה אלדד: אם מישהו חלה ולוקח את התרופות, מה זה עושה לו?

איתמר גרוטו: יש מעט ניסיון של יעילות התרופה הזו נגד שפעת העופות, אבל לא בצורה של מחקרים קליניים מסודרים.

איתמר גרוטו: נבדקו 350 מקרים, כאשר חלק מהם קיבל טיפול.

איתמר גרוטו: בכנס בינלאומי נפגשתי עם מי שממונה על זה במצרים, והוא סיפר שיש להם הרושם שזה עוזר.

איתמר גרוטו: אין אף ניסוי קליני מסודר המראה את האפקטיביות.

איתמר גרוטו: אנחנו מניחים שזה יהיה דומה בשפעת עונתית.

איתמר גרוטו: גם מי שחולה, זה יעזור לו.

איתמר גרוטו: ההנחיות אומרות, שאם אפילו יש מישהו שחשוד הוא יקבל את הטיפול הזה.

אריה אלדד: האם זה גם במשמעות של הקטנת עוצמת המחלה, מניעת מוות ובמשמעות קיצור משך המחלה?

איתמר גרוטו: אנחנו יודעים שהתרופה מקצרת את משך האשפוז.

איתמר גרוטו: יש עדויות שהיא מקטינה בצורה משמעותית את הסיבוכים של המחלה.

איתמר גרוטו: לגבי מניעת מוות יש מעט ניסיון.

איתמר גרוטו: יש מעט מקרה מוות משפעת עונתית בקרב אוכלוסיות שמקבלות את הטיפול הזה.

איתמר גרוטו: אנחנו מניחים, שאם זה מקצר את המחלה ומונע סיבוכים, אז זה כנראה יצמצם גם את התמותה.

ראול רז: זה נכון שמתן התרופה מקצר את המחלה, מחליש את הסימפטומים ויכול לקצר את התחלואה והתמותה, כל זאת בתנאי שזה ניתן תוך 24-48 שעות מתחילת המחלה.

ראול רז: זה הזמן בו אנו יכולים להשפיע על מהלך ההתפתחות הטבעית של המחלה.

ראול רז: אם עברו יומיים-שלושה, האפשרות שהטיפול הזה יעזור או ימנע סיכונים הוא בספק.

אריה אלדד: כמה זמן לוקח מהרגע שבו אני חושב שאולי לאדם יש שפעת עופות, לוקח ממנו דגימת דם, עד אשר אני מקבל תשובה מהמעבדה?

אריה אלדד: איתמר גרוטו: במקרה הזה קיבלנו את התשובה תוך 6-8 שעות מהמעבדה, אבל התחלנו את הטיפול עוד קודם.

אריה אלדד: אנחנו קודם מתחילים טיפול, ואם יש תשובה שלילית אנחנו מפסיקים אותו.

אריה אלדד: כיוון שאנו דנים בתקופה שבה יש הרבה אנשים שחולים בשפעת, האם אתם ממליצים לכל אדם החולה בשפעת לקבל את הטיפול המונע מרגע שהוא מפתח סימנים של שפעת ולוקחים דגימת דם, או רק באותם מקרים החשודים במגע הדוק עם עופות.

ראול רז: קודם כל מדובר בנוכחות או באי נוכחות של תרופה בסל.

ראול רז: את התרופה הזו אנשים קונים דרך ביטוח מושלם.

אריה אלדד: כלומר, ה-TAMIFLU לא נמצאת בסל התרופות.

ראול רז: לא.

אריה אלדד: באיזה מקרים ימליץ רופא המשפחה לקחת את התרופה?

ראול רז: כאשר יש חשד לשפעת, ויש להבדיל בין שפעת עם נזלת לברונכיט קלינית.

ראול רז: בנוסף, כאשר יש לנו ידיעה שיש שפעת בסביבה.

ראול רז: עד היום יש מעט מקרים מאוד של שפעת.

ראול רז: רוב האנשים החולים היום לא חולים בשפעת אלא בוירוסים אחרים.

אריה אלדד: זה לא ממש מנחם אותם, אבל בסדר.

ראול רז: בינתיים אין לנו ממש נוכחות של שפעת.

ראול רז: השפעת שקיימת היא שפעת חלשה יותר.

ראול רז: במידה ואנו יודעים שאנו בנוכחות של התפרצות שפעת ברדיוס של 3 קילומטר, כל מי שגר באותו רדיוס ומגיע עם סימפטומים של שפעת, הוא חשוד כחולה.

ראול רז: מצד אחד אנו אומרים לחולים, לקחת את התרופה ולא לרוץ למרפאה.

ראול רז: מצד שני, אם הוא לא יגיע מהר אין סיכוי שהרופא יוכל לרשום לו את תרופת ה-TAMIFLU.

ראול רז: זה עניין של מדיניות.

ראול רז: כאשר מגיע חולה שאני חושש שיש לו שפעת, שמגיע תוך 24-48 שעות, אני יכול להציע לו לרכוש את התרופה דרך ביטוח המושלם שלו.

אריה אלדד: אנחנו מדברים על קורס טיפולי של 2 כדורים ליום במשך 5 ימים.

אריה אלדד: האם אתה יודע כמה עולה קורס כזה?

ראול רז: בסביבות 100 שקלים במחיר מוזל.

איתמר גרוטו: לאחרונה, התפרסם מאמר אחד שיש לתרופה אפקטיביות גם מעבר ל-48 שעות.

איתמר גרוטו: עכשיו אני אדבר על השפעת הפנדמית.

איתמר גרוטו: אפשר לראות במצגת את המדינות בהן היתה שפעת עופות בבני אדם.

איתמר גרוטו: המוקדים הם במזרחה הרחוק ובמצרים.

איתמר גרוטו: אנחנו יודעים שהמחלה פעילה במצרים.

איתמר גרוטו: בישראל לא היתה הדבקה בשפעת עופות.

אריה אלדד: האם במצרים התמותה בעקבות שפעת עופות עומדת על 60%?

איתמר גרוטו: 15 בני אתם נפטרו מתוך 38 חולים.

איתמר גרוטו: זה קצת פחות מ-50%, וזה אולי כיוון שיש לה ניסיון טוב עם תמי פלו.

איתמר גרוטו: לא היינו כל כך פוחדים מהעניין הזה, אם לא היינו יודעים שלאותה שפעת עופות עלול להיות המשך של שפעת פנדמית.

איתמר גרוטו: אתה הזכרת את המקרה משנת 1918.

איתמר גרוטו: היו עוד שתי שפעות פנדמיות, קלות יותר, ב-1957 וב-1968.

איתמר גרוטו: אחת השאלות היא, מה הסיכוי שאותה שפעת עופות תהפוך לשפעת פנדמית.

איתמר גרוטו: כל המומחים הגדולים בעולם שמים סימן שאלה מאוד גדול.

איתמר גרוטו: כלומר, לא יודעים האם היא יכולה להיות מאותו נגיף, וגם מה הסבירות שזה יקרה.

איתמר גרוטו: השאלה היא, האם זה יכול לקרות, והאם זה יהיה אותו נגיף.

אריה אלדד: אנחנו זוכרים את ההיסטריה הכלל עולמית בנושא באג 2000.

אריה אלדד: אני מדבר על אותה אפשרות שבגלל חילופי התאריך בכל מערכות המחשב בעולם העולם יעצור, כל המערכות יקרסו, תחנות כוח יפלו.

אריה אלדד: יכול להיות שכל העניין הזה של פנדמיה, זו מניפולציה של תעשיית התרופות, שרוצה לשכנע את העולם לקנות תרופות במאות מיליונים או מיליארדים, ושהסכנה היא לא אמיתית.

איתמר גרוטו: השאלה היא שאלה מצוינת.

איתמר גרוטו: אנחנו לא יכולים לדעת.

איתמר גרוטו: בניגוד לבאג 2000, יש לנו הוכחות של 3 פנדמיות מתועדות במאה ה-20 .

איתמר גרוטו: זה לא דבר תיאורטי בלבד.

איתמר גרוטו: בנוסף, גם אנשים שלא שייכים לתעשיית התרופות מדברים על כך.

איתמר גרוטו: הממשל האמריקני של ג'ורג' בוש השקיע בזה 7.100.000 דולר, לא רק לתרופות אלא לכל מיני אמצעים.

אריה אלדד: גם בבאג 2000 הם השקיעו מיליארדים.

איתמר גרוטו: זה איזשהו איום, ובגלל זה יש לנו תרחיש שאליו אנחנו נערכים.

איתמר גרוטו: יש הנחיה של ארגון הבריאות העולמי.

איתמר גרוטו: זה מהלך שנעשה בכל העולם, ואנחנו מצטרפים אליו.

אריה אלדד: אנחנו בלי ספק מודאגים מאפשרות כזו.

אריה אלדד: משרד הבריאות ביחד עם משרד האוצר קיבלו 160,000,000 שקלים.

אנואר חילף: 210,000,000 שקלים.

אריה אלדד: השאלה היא, האם בהערכות של עלות תועלת מפני מחלות קיימות - כאשר אנחנו מדברים על כך שהיום כדי לקבל את החיסונים לילדים בטיפת חלב גובים כסף מההורים במשך שנה וחצי הראשונות לחיים, 500 שקלים - לא נכון היה להחליט שהחיסונים השגרתיים למחלות הקיימות יהיו חינם, ואם תתפרץ מגיפה עולמית נדאג לזה אז?

אריה אלדד: מה סולם השיקולים של המשרד מתי להשקיע 210,000,000 שקלים במשהו, שאם לא קורה כלום הוא נשאר על המדף ויפוג תוקפו בעוד שנה, שנתיים או ארבע, לעומת מחלות הקיימות היום, שאנו לוקחים כסף מאנשים כדי להתחסן מפניהן?

אריה אלדד: אולי לחלק מהאנשים אין כסף, ולכן הם לא מחסנים את הילדים שלהם והילדים חולים במחלות קיימות ולא עתידיות ודמיוניות.

איתמר גרוטו: היינו בפגישה אצל מנכ"ל משרד ראש הממשלה בהקשר לתקציב נוסף שיידרש.

איתמר גרוטו: משרד הבריאות טוען, שאת הנושא של הפנדמיה צריך לקחת למקום אחר, למקום של איומים שהמדינה יכולה להיערך אליהם, כמו רעידת אדמה ואסונות טבע אחרים.

איתמר גרוטו: כלומר, זה לא צריך להיות מתקציב משרד הבריאות, אלא מתקציב הממשלה.

איתמר גרוטו: הם קיבלו את הגישה, שזה צריך להיות מתוכלל מתקציב של הרשות לבטיחות הלאומית, ולתעדף את הנושא במסגרת הזו.

איתמר גרוטו: אם ישאלו את משרד הבריאות אם הוא מעדיף לחסן את הילדים עכשיו או להיערך לשפעת פנדמית, שהיא תיאורטית, אני אומר שאני מעדיף להשקיע בחיסונים.

אריה אלדד: אם משרד האוצר היה אומר לך שיש לך עוד 200,000,000 שקלים, האם משרד הבריאות היה קונה את תרופת ה-TAMIFLU?

איתמר גרוטו: לא.

איתמר גרוטו: זו לא תהיה העדיפות הראשונה שלנו.

איתמר גרוטו: לכן, העדיפות שלנו לתכלל את זה במסגרת כלל האיומים הפוטנציאליים.

איתמר גרוטו: ההשלכות הן מעבר למערכת הבריאות, אלה השלכות שעלולות להשפיע על כלל המשק.

איתמר גרוטו: משרד הבריאות מעדיף לתכלל את זה במסגרת היערכות לאסונות טבע, ובמסגרת הזו להגיד מה בא קודם, רעידת אדמה או פנדמיה.

איתמר גרוטו: אנחנו כמשרד הבריאות מנסים להציג את תמונת המצב הצפויה.

איתמר גרוטו: בנינו תרחיש ייחוס

אריה אלדד: בשביל להרגיע את הצופים שעכשיו הדליקו את הטלוויזיה אני רוצה לומר, כי לא מדובר במחלה אלא במתאר תיאורטי שמשרד הבריאות החליט שהוא מתכוונן אליו, כדי לראות איזה תרופות צריך וכמה.

איתמר גרוטו: זה תרחיש הייחוס הראשוני, שאנו נערכים אליו כבר כמה וכמה שנים.

איתמר גרוטו: בשנים האחרונות נטענה טענה, בייחוד על ידי בתי החולים, שהתוספת הזו של אשפוזים היא לא משמעותית ולא בעייתית.

איתמר גרוטו: בכל מיני מקומות בעולם אמרו, כי אולי תרחיש הייחוס שאנו לוקחים הוא קל מדי, כי הוא מבוסס על פנדמיה שהיתה ב-1957 וב-1968, ולא בשנת 1918.

אריה אלדד: אני רוצה לחזור לשקף הקודם.

אריה אלדד: במערך האשפוז של ישראל יש 14,000 מיטות.

אריה אלדד: אחוזי התפוסה ברוב המחלקות הרלוונטיות מתקרבים ל-100%.

אריה אלדד: האם אתה אומר שתוספת של 4,000 אשפוזים בשבוע לא מהווה בעיה למערכת האשפוז?

איתמר גרוטו: במקרה כזה מערכת האשפוז אמורה להיכנס למצב של חירום, לפנות חלק מהמחלקות האחרות, לאפשר אשפוז של חולי פנדמיה גם במחלקות לא קליניות: אורטופדיות וכירורגיות.

איתמר גרוטו: יש מערכת שלמה של היערכות לנושאים האלה.

איתמר גרוטו: לכן, אנחנו רואים את המצב הזה כמשהו שאפשר להתמודד איתו מבחינה מעשית.

אריה אלדד: מה לגבי המערכת בקהילה?

אריה אלדד: כמה פניות בשבוע יש לרופאי הקהילה?

אריה אלדד: אתה מציג כאן אפשרות לתוספת של עד 1,300,000 ביקורים אצל רופא.

אריה אלדד: האם זה לא מביא לקריסה של המערכת?

איתמר גרוטו: יש לנו ועדות קהילה, והם אמרו שהנושא הזה אפשרי.

איתמר גרוטו: צריך לזכור, שזה מתפזר לאורך תקופה, וזה לא שבנקודת זמן אחת מגיעות כל הפניות.

אריה אלדד: האם משך ההתפרצות של המחלה הצפוי בתרחיש הזה הוא בן כמה זמן?

איתמר גרוטו: בכל העולם מדברים על שיא של 8 שבועות.

איתמר גרוטו: זה מודל שאנו בנינו על סמך הערכות שלנו.

איתמר גרוטו: יש תרחיש יותר מחמיר שבנה המרכז לבקרה על מחלות מדבקות.

איתמר גרוטו: הוא הגדיר מספר רמות, שלא מתייחסות להיקף התופעה אלא לחומרתה.

איתמר גרוטו: כפי שאמרת, היום מתים 60% מהחולים.

איתמר גרוטו: המודל שאנו התייחסנו אליו דיבר על פחות מחצי אחוז.

איתמר גרוטו: זה מה שהיה בפנדמיות האחרות.

איתמר גרוטו: אפשר לקחת דרגות יותר חמורות, ובהתאם מספר האשפוזים והנפטרים יהיה הרבה יותר גבוה.

איתמר גרוטו: במסגרת צוות טיפול במגיפות במשרד הבריאות סיכמנו, כי התרחיש המקסימאלי שאנו רוצים להתכוון אליו זו דרגה 4, שמדבר על קפיצה גדולה מאוד במספר האשפוזים.

איתמר גרוטו: יש תוכנית המדברת על יותר מיטות בטיפול נמרץ.

איתמר גרוטו: גם פה אנו צריכים לקבוע, איפה אנו שמים את כל הכסף.

אריה אלדד: במגיפת השפעת של 1918 דובר על בין 50,000,000 ל-100,000,000 נפטרים.

אריה אלדד: נדמה לי, שאחוזי התמותה היו הרבה יותר גבוהים מ-2% מכמות החולים.

אריה אלדד: כמה אנשים חלו בעולם?

איתמר גרוטו: אף אחד לא יודע בדיוק, כי אז לא היו נתונים מסודרים.

איתמר גרוטו: גם ההערכות על התמותה הן מאוד מוגבלות.

איתמר גרוטו: פעם דיברו על 20,000-40,000 נפטרים.

איתמר גרוטו: אנחנו לא יודעים כמה היה בהודו ובמדינות אחרות.

איתמר גרוטו: אנחנו לא יודעים מה היה שיעור הקטלניות, אבל אנחנו מניחים שהוא היה יחסית גבוה.

איתמר גרוטו: מחלה עם 2% תמותה מדברת על 40,000 נפטרים.

אריה אלדד: אבל מתו עשרות מיליונים, אז איך אפשר לומר שאחוז התמותה היה 2%?

אריה אלדד: כמה מנתה אוכלוסיית העולם בשנת 1918?

איתמר גרוטו: בסביבות שני מיליארד.

אריה אלדד: אם כך כל אוכלוסיית העולם היתה חולה פעמיים.

אריה אלדד: לפי אחוזי התמותה האלה אני לא מבין איך 100,000,000 יכלו למות ועדיין אתה מדבר על 2% תמותה.

אריה אלדד: להערכתי, האחוזים הם הרבה יותר גבוהים.

איתמר גרוטו: כל ההערכה לגבי שיעורי התמותה במחלה הזו היא מעורפלת.

איתמר גרוטו: אנחנו לא מכירים הרבה מחלות כאלה.

איתמר גרוטו: אף אחד לא נערך לשיעור קטלני כמו שהיה אז.

אריה אלדד: ביחס למיטות טיפול נמרץ ועמדות הנשמה - אחד מצווארי הבקבוק של המערכת הרפואית בכלל, בימים כתיקונם ובוודאי בתקופות התפרצות של מחלת שפעת רגילה, אלה מיטות טיפול נמרץ.

אריה אלדד: חלק גדול מהחולים הזקוקים להנשמה במחלקה לטיפול נמרץ גם בימים כתיקונם מאושפזים במחלקות פנימיות, במקומות שמראש לא תוכננו להנשמה כללית.

אריה אלדד: צפויה עלייה משמעותית מאוד בעת התפרצות מחלה כזו.

אריה אלדד: מהי ההערכות שלכם לכך?

איתמר גרוטו: כפי שציינתי קודם, ההערכות הזו עדיין בעיצומה לאור התרחיש החדש, תרחיש דרגה 4.

איתמר גרוטו: בתי החולים הונחו להסב מחלקות אשפוז רגילות למחלקות לחולי פנדמיה, כמו כירורגיה, אורטופדיה עור ואחרות.

איתמר גרוטו: בנוסף, הם הונחו לבחון אפשרות להקים אתרים נוספים שיוכלו לשמש כאתרים לטיפול נמרץ, כולל רכש מאסיבי של עוד מכונות הנשמה בסכום כולל של 15,000,000 שקלים מתוך אותו תקציב שהוקצה.

אריה אלדד: כמה מכשירי הנשמה אפשר לקנות ב-15,000,000 שקלים?

איתמר גרוטו: אני לא יודע.

איתמר גרוטו: הסכום הזה לא מיועד רק למכשירי הנשמה, אלא גם לתגבור יכולת הניטור של המעבדה.

איתמר גרוטו: הכוונה היא שבסופו של דבר הרכש יעמיד אותנו במצב שיהיו מספיק מכונות הנשמה כדי לטפל בכל מי שיזדקק.

אריה אלדד: במקרה של תרחיש בדרגה 4, כמה חולים מונשמים יתווספו למערכת האשפוז?

איתמר גרוטו: אנחנו מעריכים שלאשפוז בתנאי טיפול נמרץ עם סיוע נשימתי יגיעו 2,500 חולים.

קריאה: ברמה 4 כתוב 12,000.

איתמר גרוטו: אבל זה מתייחס לכל התקופה.

אריה אלדד: כמה עמדות טיפול נמרץ והנשמה יש לנו בישראל בכל ימות השנה?

איתמר גרוטו: אין לי את המספר המדויק, אבל אני יכול לומר שאנו נערכים לטיפול ב-2,500 חולים.

שלי לוי: 1,222 עמדות כאלה קיימות היום.

אריה אלדד: האם זה כולל את ה-500 ששוכבים שם?

שלי לוי: לא באגף טיפול בנמרץ.

שלי לוי: יש באגף טיפול נמרץ 622 מיטות, ובשאר האגפים עוד 500 מיטות.

אריה אלדד: כלומר, כשאנחנו בתפוסה מלאה של יכולת הנשמה של מחלקות לטיפול נמרץ במדינה, יש לנו 600 מיטות.

אריה אלדד: מוסיפים עליהן עוד 500 מיטות, כי אין מספיק מיטות טיפול נמרץ, ויש 500 חולים שמאושפזים ומונשמים במחלקות אחרות.

אריה אלדד: אתה מדבר על תוספת של 2,500 מונשמים.

איתמר גרוטו: זה הסך הכל.

אריה אלדד: לא.

אריה אלדד: 12,500 כתוב בנתונים שלנו.

אריה אלדד: אתה אומר כי בנקודת זמן של שיא מדובר על עוד 2,500 חולים מונשמים.

אריה אלדד: אני לא רואה איך זה לא ייצור בעיה.

אריה אלדד: נדמה לי, שהמספרים נכתבו על הנייר, והמשמעות שלהם לא נבחנה.

אריה אלדד: אולי אומרים: התרחיש הזה לא יקרה, חבל לשחק במספרים.

אריה אלדד: אם אתם מתייחסים ברצינות לתרחיש, אני לא רואה את הפתרון ל-2,500 מונשמים.

איתמר גרוטו: כפי שאמרתי, התרחיש הזה הוא חדש ועדיין לא סיימנו את ההיערכות.

איתמר גרוטו: זה תרחיש שיש להיערך אליו.

איתמר גרוטו: מה שאנחנו עושים כרגע, זה איתור מקומות נוספים שבהם יוכלו לתת טיפול נמרץ והנשמה מעבר ליחידות טיפול נמרץ.

אריה אלדד: גם אם נניח שיש מספיק כסף לקנות עוד 2,500 מכונות הנשמה, עדיין חסרים צוותים רפואיים מתאימים.

אריה אלדד: מה שיקרה בתרחיש כזה זה לא תוספת של כוח אדם, אלא פחות כוח אדם, כי גם הצוותים הרפואיים עלולים לחלות.

אריה אלדד: איך המשרד נערך למצב של תחלואה בקרב הצוותים הרפואיים שלו?

איתמר גרוטו: לגבי תחלואה בקרב צוותי הרפואה, אני יכול לומר שצוותי הרפואה יקבלו טיפול מונע, על ידי טיפול תרופתי מתמשך במשך תקופת השיא.

איתמר גרוטו: לגבי הפעלה וטיפול במכשירי הנשמה, אני יכול לומר כי האגף לשעת חירום עושה פעילות ומנסה להכשיר אנשים שביומיום לא עוסקים בנושא הזה.

אריה אלדד: האמירה כי האגף לשעת חירום מנסה להכשיר ונערך, היא לא מספיק טובה.

אריה אלדד: בניגוד לתרופות נגד שפעת, בניגוד לתמי פלו, שהמענה להם הוא אחד לאחד, צורך במיטות טיפול נמרץ, במכונות הנשמה וצוותים המסוגלים להנשים חולים, הוא צורך שאנו נדרשים לו בכל ימות השנה גם לטיפול בתחלואה שוטפת, ודאי בזמנים של אסון המוני, לוחמה ביולוגית, מלחמה כימית, אסון טוקסיקולוגי כזה או אחר.

אריה אלדד: אני מבקש, להציג נתונים לגבי כמה צוותים יהיו מסוגלים להנשים חולים, כמה מיטות מונשמים יכולות להיות במדינת ישראל כאשר אנחנו פורסים אם שיא היכולת שלנו, כמה מכונות הנשמה יש לנו, כמה צוותים מיומנים בהנשמה, איך תיערך הפרישה, אילו מחלקות יהפכו להיות מחלקות טיפול נמרץ שאינן כאלה כרגע.

אריה אלדד: הייתי מבקש לקבל את כל הנתונים האלה בכתב, כדי שהוועדה תוכל לראות אותם.

איתמר גרוטו: בסדר.

איתמר גרוטו: אני רוצה לדבר על התרופות והחיסונים.

אריה אלדד: אנחנו יודעים שהיה תקציב, שחלקו הועבר וחלקו עוד לא.

אריה אלדד: אני רוצה שתדבר על התקציב, על רכישת התרופות, מה היתה מטרת רכישת התרופות, לאיזו רמה של טיפול באוכלוסייה התכוונתם, מה מתוך זה רכשתם, מה היה סולם השיקולים שכיוון החלטות אלה.

איתמר גרוטו: מעבר לנושא של ההיערכות, אנחנו מאוד מקווים שהתוכנית הלאומית שלנו לא רק תעזור לנו להתמודד, אלא גם תשפיע על אותם תרחישים.

איתמר גרוטו: כלומר, הפעלה נכונה של אמצעי המניעה שיש לנו, כולל אמצעים לא תרופתיים, כמו בידוד של חולים וסגירת בתי ספר.

איתמר גרוטו: אנו מניחים, שזה גם יוריד את מספר השיא והתרחיש יהיה פחות גרוע.

איתמר גרוטו: אחד הכיוונים שלנו הוא להשפיע על התרחיש.

איתמר גרוטו: אנחנו רוצים להעביר את ההתפרצות למשהו יותר שטוח, שהשיא יהיה יותר נמוך.

איתמר גרוטו: אנחנו רואים שלוש קבוצות יעד לטיפול.

איתמר גרוטו: הקבוצה הראשונה היא טיפול בחולים.

איתמר גרוטו: מדובר בטיפול של 5 ימים, כאשר כל חולה צריך לקבל את הטיפול הזה.

איתמר גרוטו: התרחיש שאנו נערכים אליו, הוא כזה ש-25% מהאוכלוסייה תהיה חולה.

איתמר גרוטו: לכן, היעד שלנו להצטיידות מדבר על 25%.

אריה אלדד: אתה אומר, ש-25% מאוכלוסיית המדינה ייחלו במקרה של התפרצות פנדמיה.

איתמר גרוטו: נכון.

איתמר גרוטו: גם ברוב המקומות בעולם מניחים את התרחיש הזה.

איתמר גרוטו: המלאי הנוכחי על המדפים הוא ל-16% מהאוכלוסייה.

איתמר גרוטו: יש לנו עוד אחוז מסוים שהוזמן ונמצא בדרך.

איתמר גרוטו: שאר הכמות עוד לא הוזמנה, כי אנו בודקים אפשרות לרכוש את זה במקום יותר זול, כאשר המטרה היא לחסוך מיליונים לקופת המדינה.

איתמר גרוטו: המטרה השנייה, היא שיהיה לנו דרוג בחיי המדף של התרופות.

אריה אלדד: למה אנגליה וצרפת נערכות לרמה של 50% תחלואה בקרב האוכלוסייה?

אריה אלדד: מה גורם להן להיות יותר מודאגות מישראל?

אריה אלדד: האם יש להן עודף כסף, או שיש להן סיבות להיות מודאגות מתחלואת יתר?

אריה אלדד: אם יעד ההיערכות הוא 25%, אז מה המשמעות שיש לנו היום 16% מכות התרופות.

אריה אלדד: אם חלילה יש התפרצות של מגיפה כזו, מה קבועי הזמן של אפשרות לקבלת השלמת התרופות?

אריה אלדד: האם זה יהיה רלוונטי בכלל לאותה התפרצות של המגיפה?

איתמר גרוטו: אני כבר הרבה שנים עוסק בנושא, עוד לפני שהגעתי למשרד הבריאות.

איתמר גרוטו: אני אוסף מידע בצורה מסודרת על המצב בעולם, כי הדברים האלה בדרך כלל לא גלויים.

איתמר גרוטו: גם פניות ישירות של המנכ"ל שלנו למנכ"לים או שרים של מדינות אחרות, לא נענו.

איתמר גרוטו: אף מדינה לא מוכנה למסור את תוכנית ההערכות שלה בגלל שיקולים מסחריים.

איתמר גרוטו: אני לא מכיר באופן אישי את הנתון המדבר על היערכות של 50% בבריטניה.

איתמר גרוטו: צריך לציין, שאם מדברים על הערכות של 50%, זה לא בגלל שהם מניחים ש-50% יהיו חולים, אלא בגלל שימוש בתרופה לא רק לטיפול בחולים אלא גם למניעה.

איתמר גרוטו: אנחנו מדברים על כך שהתרופה שלנו תשמש רק חולים, חוץ מצוותי הרפואה.

איתמר גרוטו: כלומר, היא לא תשמש למניעה לאחר חשיפה, למעט בהתלה כאשר נרצה לעשות החלה של המצב.

איתמר גרוטו: אנחנו נערכים לטיפול בחולים.

איתמר גרוטו: אם רוצים גם למנוע ולצמצם באופן משמעותי את היקף התחלואה, אז אולי צריך להתכוונן לפי מודלים מתמטיים שעשו בעולם ודיברו על 50%.

איתמר גרוטו: אנחנו בחרנו לא להגדיל את המלאי שלנו, אלא לחפש מגונים אחרים בתחום של החיסונים.

אריה אלדד: כאשר כתוב במצגת: מניעה לעובדים חיוניים במגזר הציבורי, האם זה לא מעלה שאלות אתיות כבדות משקל: מיהו עובד חיוני, על מי צריך להגן וכו'.

אריה אלדד: מדובר פה במחלה קטלנית.

ראול רז: יכול להיות, אבל יש מציאות מסוימת.

ראול רז: יש אנשים שמתוקף תפקידם הם נמצאים בעמדות חשובות או קריטיות.

ראול רז: אני לא מדבר רק על רופאים ואחיות, אלא גם על חיילים או אנשים העובדים בחברת החשמל.

ראול רז: יכול להיות שעולות שאלות אתיות, אבל יש מציאות מסוימת וצריך לעשות החלטות כואבות.

איתמר גרוטו: אנחנו בנינו את הנושא הזה בתיאום עם המועצה הלאומית לביו-אתיקה.

איתמר גרוטו: כל סדרי העדיפויות וההגדרה, האם באמת לטפל באותו עובד חשמל או בחולים, נבחנו.

איתמר גרוטו: יש בינינו הסכמה לגבי קבוצות העדיפות.

איתמר גרוטו: הנושא של האתיקה קיבל התייחסות גם בנוגע לאנשים מחוץ למערכת הבריאות.

ראול רז: אני רציתי להתייחס לנושא של רכישת תרופות ממקורות זולים יותר.

ראול רז: המשפט הזה עושה לי רע באוזן.

אריה אלדד: למה?

אריה אלדד: זו מצווה לחסוך.

ראול רז: אם מדובר על תרופה במחיר זול יותר, קרוב לוודאי שמדובר במדינות עולם שלישי שמייצרות תרופות.

ראול רז: קרוב לוודאי שזה סין או הודו.

ראול רז: אני הייתי נזהר לרכוש מהן תרופות.

ראול רז: OSELTAMIVIR אושר רק כ-OSELTAMIVIR.

ראול רז: לחברה יש פטנט.

ראול רז: כלומר, אף אחד בעולם המערבי לא יכול לייצר אותה.

ראול רז: בדרך כלל פונים למקורות של חיקוי, הודו או סין.

ראול רז: יש לנו ניסיון לא טוב של רכישת תרופות או ציוד מהמדינות האלה.

אריה אלדד: האם זו התרופה היחידה שיכולה לעזור?

ראול רז: כן.

אריה אלדד: אני מכיר עוד מספר תרופות אנטי ויראליות.

ראול רז: יש סינטרן, שהיא תרופה מאוד ותיקה.

ראול רז: היא לא באה בחשבון, כי יש לה המון תופעות לוואי וכי הוירוסים מהר מאוד מפתחים עמידות.

ראול רז: לכן, זו התרופה היחידה.

איתמר גרוטו: אני רוצה להתייחס לנושא של הרכש ממדינות עולם שלישי.

איתמר גרוטו: משרד הבריאות הולך בזהירות בעניין הזה, ואגף הרוקחות מאשר כל רכש כזה, כולל סיור שלו במקום.

איתמר גרוטו: לכן, זה לוקח קצת זמן.

איתמר גרוטו: אנחנו רוצים להיות בטוחים שאותו מקור רכש, הוא מקור אמין ושהתרופות זהות מבחינת המרכיב הכימי והפעילות הביולוגית שלו בקרב בני אדם.

איתמר גרוטו: מצד שני, יש פה חיסכון של מיליונים בהשקעה שאולי אנו משקיעים אותה לריק.

איתמר גרוטו: לכן, אנחנו מנסים ללכת בשביל הזהב בין השעה לבין חיסכון.

אריה אלדד: האם יש שימוש בתרופות האלה גם לצרכים אחרים?

אריה אלדד: האם אפשר לרענן את מלאי התרופות על ידי שימוש בהן למגיפת שפעת רגילה?

איתמר גרוטו: אנחנו חשבנו על זה, אבל בתרבות הישראלית ובתרבות המערב אירופית השימוש בתרופה הזו לא מקובל.

איתמר גרוטו: היצרן ניסה חזק לדחוף את השימוש בתרופה הזו, ולא הצליח.

איתמר גרוטו: הוא לא הצליח לשכנע את הרופאים ואת החולים להשתמש בתרופה הזו.

איתמר גרוטו: הדעה היא ששפעת היא מחלה שבה צריך לשבת בבית ולשתות מרק עוף.

איתמר גרוטו: ביפן התרבות היא אחרת, ושם התרופה הזו הרבה יותר בשימוש.

אריה אלדד: מרק עוף בקונוטציה הזו לא מתאים.

אריה אלדד: אולי זה הטיפול הלא נכון למחלה הלא נכונה.

איתמר גרוטו: זה היה מכוון.

איתמר גרוטו: רציתי לשדר, שאפשר להמשיך לאכול עוף בלי שום בעיה.

אריה אלדד: כאשר העוף מבושל, אין בעיה.

אריה אלדד: עדיין אנחנו לא משווקים עופות נגועים בשום צורה שהיא.

איתמר גרוטו: ביפן השימוש בתרופה הזו יותר נפוץ.

אריה אלדד: אנחנו בעד חיסכון בכספי המדינה.

אריה אלדד: איש לא מטיל ספק בכך.

אריה אלדד: השאלה היא, האם משרד הבריאות יכול לרכוש תרופות מוגנות פטנט ממי שמחקה את התרופות ומייצר אותן ללא רישיון.

ראול רז: בנוסף לזה שאין עבודות מחקר בנוגע לתכשירים הזולים יותר.

אריה אלדד: אני שואל זאת גם בהנחה שהעתיקו את המולקולה אחד לאחד, ואין שום הבדל מבחינת פעילות, מבחינת עמידות ומכל יתר הבחינות.

אריה אלדד: אנחנו יודעים שיש מפעלים בעולם, שאחרי שהפטנט פג תוקפו, הם מייצרים תרופות גנריות זהות.

אריה אלדד: אפשרות טכנולוגית לבצע זאת קיימת.

אריה אלדד: השאלה היא, האם זה מותר למדינה לרכוש חיקוי.

איתמר גרוטו: בלחץ בינלאומי, היצרן המקורי נתן רישיון ייצור לאותם מקומות עליהם אנו מדברים.

איתמר גרוטו: התהליך הזה מלווה באישור היועצים המשפטיים של המשרד.

איתמר גרוטו: היועצים המשפטיים שלנו דנו בעניין הזה.

אריה אלדד: כלומר, הנושא הזה נבחן ואנחנו לא צפויים לתביעה בינלאומית מהחברה המייצרת, שאומרת שמדינת ישראל רכשה מחברה אחרת.

איתמר גרוטו: זה מה שאמרו היועצים המשפטיים שלנו.

אריה אלדד: בכל מה שאמרת עד עכשיו לא הזכרת חיסון.

אריה אלדד: בדרך כלל במחלות נגיפיות, מחלות ויראליות, אנחנו משתדלים לחסן ולא רק לתת תרופות.

אריה אלדד: תסביר לי, למה החיסון לא רלוונטי במקרה הזה.

איתמר גרוטו: לחיסונים יש תפקיד מכריע.

איתמר גרוטו: יש פה כמה בעיות.

איתמר גרוטו: אחת הבעיות היא, שבניגוד לשפעת הרגילה צריך שתי מנות כדי להתחסן.

איתמר גרוטו: בגלל שמדובר בזן חדש, צריך שתי מנות בכדי להתחסן.

אריה אלדד: היום אין חיסונים.

אריה אלדד: למה?

איתמר גרוטו: יש חיסונים לשפעת העופות.

איתמר גרוטו: כלומר, אני יכול למצוא חיסון ל-H5N1 שמסתובב בעולם.

אריה אלדד: אבל החיסון הוא לתרנגולת.

איתמר גרוטו: לא.

איתמר גרוטו: יש גם חיסון לבני אדם.

איתמר גרוטו: יש חברות שפיתחו חיסון ל-H5N1, ויש גם כמה בקנה, גם ברשויות האירופאיות.

אריה אלדד: האם יש לך יסוד להאמין, שהחיסון הזה יעזור לאנשים כדי למנוע את המחלה באותו זן שפעת שיתפשט לפנדמיה?

איתמר גרוטו: אם אתה שואל את החברות שמייצרות את החיסונים האלה, הן יגידו שכן.

אריה אלדד: מה אומר משרד הבריאות?

איתמר גרוטו: יש פה כמה שאלות.

איתמר גרוטו: ראשית, אנחנו לא יודעים אם המגיפה תהיה H5N1.

איתמר גרוטו: יכול להיות שזה יהיה H7N3 ואז החיסון לא יהיה בכלל אפקטיבי.

איתמר גרוטו: השאלה השנייה, היא חיי המדף הקצרים.

איתמר גרוטו: בניגוד לחיי המדף של התרופות, שהם 5 שנים, חיי המדף של החיסון הוא בין שנה לשנתיים, כלומר, כל שנה-שנתיים אני צריך להחליף אותו.

איתמר גרוטו: באירופה עשו חישוב שמדובר בחצי אחוז מהתל"ג.

איתמר גרוטו: לכן, יש מספר מדינות בודדות שמצטיידות בחיסון כזה.

איתמר גרוטו: זה הימור מאוד גדול.

איתמר גרוטו: בגלל שיש בעיות שבגללן לחיסון ייקח זמן להגיע, אנחנו מציעים ל-APA, מהלך כללי לרכוש אופציות לחיסונים.

איתמר גרוטו: כלומר, היום אנחנו משלמים לחברה שמייצרת חיסונים, ואז ביום פקודה היא מספקים לי חלק מהכמות שלהם בעדיפות.

איתמר גרוטו: גם את המחיר אני מבטיח מראש.

איתמר גרוטו: זה כמו לקנות אופציה למנייה, רק שהתוצר שלה הוא חיסון.

איתמר גרוטו: אנחנו אספנו נתונים מי יכול לתת את זה, כמה זה צפוי בערך לעלות.

איתמר גרוטו: עוד כמה ימים אנו נצא למכרז בעניין הזה.

איתמר גרוטו: זה הוצא גם לממשלה ולאוצר.

איתמר גרוטו: יהיו פה עלויות נוספות.

איתמר גרוטו: אנחנו לא יכולים להגיד כמה, כי לא ברור כמה זה עולה.

איתמר גרוטו: זאת אופציית המכרז.

איתמר גרוטו: מטרת המכרז היא לנסות לברר, האם יש היתכנות לזה וכמה זה צפוי לעלות.

אריה אלדד: תן לנו אינפורמציה כמה זה צפוי לעלות.

איתמר גרוטו: זה בסביבות 50,000,000 שקלים לשנה.

אריה אלדד: האם ההמלצה של משרד הבריאות היא להשקיע את הסכום הזה?

איתמר גרוטו: ההמלצה היא לדון בזה.

איתמר גרוטו: מה שסוכם בפגישה שהיתה עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה, הוא שזה יוצג במסגרת מגוון האיומים שיש בתחום של מצבי החירום, ויהיה בראש סדרי העדיפויות.

איתמר גרוטו: כלומר, זה לא יתחרה על חיסונים לילדים, שעוד לא הכנסנו לסל.

איתמר גרוטו: זו הגישה שלנו, והגישה המקובלת על ידי הממשלה.

אריה אלדד: יש למשרד הבריאות תקציב לא מנוצל בנושא רכישת תרופות נגד הוירוסים.

אריה אלדד: למה הוא לא מנוצל, ומה הכוונה לעשות איתו?

איתמר גרוטו: כפי שאמרתי, התקציב הנותר מיועד לממש את אותו רכש של תרופות שישלים את ה-25%.

איתמר גרוטו: אולי נצליח לחסוך ולהחזיר את העודף.

אריה אלדד: כלומר, הוא לא מנוצל כרגע כי אתם עדיין בוחנים את האפשרות לקנות תרופות במקומות יותר זולים.

איתמר גרוטו: כן.

איתמר גרוטו: עשינו גם מודל כלכלי של עלות-תועלת, שבודק האם כדאי להשקיע באותו רכש.

איתמר גרוטו: אותו דבר עשינו גם לגבי תרופות, וזה השפיע על הרבה מאוד מדינות להצטייד.

איתמר גרוטו: זה פורסם בספרות הרפואית, וזה הוצג בכנס בינלאומי.

איתמר גרוטו: על כל שקל שנשקיע, אנחנו נקבל חזרה 1.81-3.65 בחזרה, וזאת בהנחה שהפנדמיה תהיה בסבירות של 3 פעמים ב-100 שנה.

איתמר גרוטו: מבחינה כלכלית, אנו מראים שזה משהו שכדאי להשקיע בו.

אריה אלדד: תרופות שרכשתם ב-2006, בשנת 2011 נצטרך לזרוק אותן לפח.

אריה אלדד: האם הכוונה של מדינת ישראל היא לשמור מלאי קבוע של תרופות כאלה?

אריה אלדד: כלומר, מדי 5 שנים לרכוש תרופות בהיקף כזה, כדי להמשיך להיות מסוגלים להתמודד מול 25% תחלואה.

איתמר גרוטו: אחת האפשרויות היא לבחון את האפשרות להאריך את חיי המדף של התרופות.

איתמר גרוטו: האפשרות השנייה היא לדון בזה מחדש.

איתמר גרוטו: אין לנו כרגע מדיניות.

אריה אלדד: האם ההמלצה של המשרד היתה להצטייד בתרופות בהיקף כזה?

איתמר גרוטו: כן.

אריה אלדד: אז מה ימנע מהמשרד להמשיך להמליץ כך גם בעוד 5 שנים?

איתמר גרוטו: האפשרות האחת, היא שאולי בעוד 5 שנים יהיה חיסון חדש.

איתמר גרוטו: יכול להיות שיהיו טכנולוגיות טובות יותר.

אבי גור: אני מלווה את נושא בריאות התלמידים מזה כ-12 שנה.

אבי גור: אני רוצה לברך את ד"ר גרוטו, שהצטרף אלינו מהצבא.

אבי גור: אני מקווה שהסטנדרט יעלה בהתאם.

אבי גור: יש ציבור הורים גדול שמודאג מכך שאין מספר של קווי הגנה עד אשר המחלה מגיעה לילד.

אבי גור: הסיבה לדאגה בבריטניה, היא שבעשר השנים האחרונות היתה שם התפרצות של מחלת שפעת רגילה בבתי ספר.

אבי גור: במדינה השנייה שהזכרת, יפן, נהוג לחסן מפני שפעת רגילה.

אבי גור: בשנים שהפסיקו לחסן נגד שפעת רגילה התגלתה עלייה במספר מקיר השפעת אצל אנשים קשישים, בצורה חריגה.

אבי גור: כלומר, לחיסונים נגד שפעת יש יעילות.

אבי גור: אפשר בהחלט לעשות פעולה נקודתית במקומות בדרגת סיכון גבוהה יותר.

אבי גור: הדיון כאן התבסס על הדוגמא של פינת החי בגן הילדים.

אבי גור: יש בתי ספר, אוניברסיטאות, ובסיסים, בהם יש בעלי חיים, וראוי שיתבצעו שם בדיקות ויינתנו חיסונים לעובדים, על מנת שהילדים, הסטודנטים או החיילים לא יגיעו בדרגת סיכון גדולה יותר למחלה.

אבי גור: אני מדבר על מספר קווי הגנה, שניתן ליישם אותם באמצעות נוהל פשוט של משרד הבריאות כבר עכשיו.

ראול רז: רציתי לסכם את הנושא של שימוש או רכישת תרופות ממדינות עולם שלישי.

ראול רז: יש דוגמאות למדינות בעולם שרוכשות תרופות כאלה, אלה בעיקר תרופות נגד איידס במדינות אפריקה.

ראול רז: בגלל העלות הגבוהה הם לא מסוגלים לטפל בחולים.

ראול רז: מחלת האיידס באפריקה זו בעיה גדולה מאוד.

ראול רז: עם זאת, אין שום מדינה מערבית שרוכשת תרופות מהודו, אפילו לא ישראל.

ראול רז: כל התרופות בהן משתמשים בארץ מגיעות ממקורות מערביים ולא מהודו.

ראול רז: הנקודה השנייה שהזכרתם, היא האפשרות לרכוש תרופה ואחר כך לזרוק אותה בגלל שפג תוקף.

ראול רז: בשנה שעברה נערכו דיונים בין אנשי משרד הבריאות, ההסתדרות הרפואית והקופות.

ראול רז: ניתן למצוא פורמולה יצירתית, ובמקום לזרוק את התרופות לשנות את המדיניות, כך שאנשים בתקופת שפעת יוכלו לרכוש אותן או לקבל אותם במחיר מוזל.

ראול רז: כך ינוצל חלק מהמלאי הזה לטיפול בשפעת רגילה.

ראול רז: זה כואב הלב לזרוק כמויות גדולות של תרופות.

אריה אלדד: האגף לשעת חירום וחברת שראל אמונות על נושא של שיווק תרופות הנאגרות לשעות חירום לצריכה שוטפת של בתי חולים ומוסדות רפואיים.

אריה אלדד: גם קופות החולים וגם בתי החולים הממשלתיים עובדים בשיטה הזו.

אריה אלדד: מה שאתה מציע, הוא לשנות את דפוסי הצריכה, לשנות את דפוסי ההתנהגות של רופאי המשפחה ושל ציבור החולים.

אריה אלדד: שמענו קודם שאנשים מעדיפים לשכב בבית עם או בלי מרק עוף, ולא לקחת תרופות ספציפיות.

אריה אלדד: האם אתה חושב שכאשר התרופות האלה יהיו במסגרת הסל, ייקחו אותן יותר?

ראול רז: אין לי ספק.

ראול רז: 100 שקלים זה לא מעט כסף.

ראול רז: הוזלת המחיר או הכנסת התרופה לסל, תשנה את המדיניות.

ראול רז: אני לא עשיתי את החישוב, אבל זה בטוח יהיה יותר יעיל מאשר לזרוק אותן אחרי 5 שנים.

אריה אלדד: כאשר ההסתדרות הרפואית ומשרד הבריאות מטיפים לאוכלוסייה בתחילת כל חורף להתחסן נגד שפעת, הם מדברים על כך שבקרב אוכלוסיות רגישות: תינוקות, קשישים וחולים במחלות כרוניות, גם מחלת שפעת רגילה יכולה להיות קטלנית, ולכן הם ממליצים להתחסן.

אריה אלדד: האם התרופות הללו שנאגרות במלאי החירום של מדינת ישראל יכולות להקטין תמותה גם באוכלוסייה הזו?

ראול רז: כן.

ראול רז: זה לא במקום החיסון המסורתי.

ראול רז: אין ספק, שזה יכול לשנות את התחלואה ואת התמותה של האוכלוסייה בזמן של שפעת.

אריה אלדד: אני בטוח, שצריכה היום לצאת מהוועדה קריאה לוועדת סל התרופות, לשקול שימוש באותם מאגרי חירום שיש במדינת ישראל לאפשרות של פנדמיה, על ידי דרוג ההצטיידות למספר שנים, כך שלא כל התרופות הללו יפוג תוקפן בשנה אחת, ועל ידי כך לשחרר אותן ללא תוספת עלות לסל הבריאות ולהשתמש בהן לתחלואה השוטפת.

אריה אלדד: אתה אומר שאפשר גם להציל חיים באמצעות התרופות האלה.

ראול רז: כן.

אבי גור: גם למורים.

ראול רז: ולגננות.

אריה אלדד: ולעובדי חברת חשמל.

אריה אלדד: אני רוצה לסכם את הדיון.

אריה אלדד: אני ביקשתי את הדיון לאור האירוע של התפרצות שפעת העופות בבנימינה, בכדי ללמוד על היערכות משרדי הממשלה, בייחוד של משרד החקלאות ומשרד הבריאות.

אריה אלדד: לא שמענו כאן את נציג האוצר, אבל כיוון שעד היום איש לא התלונן שהוא זה שמחולל את המחלה או גורם לתחלואה, אנחנו מברכים גם את משרד האוצר על כך ששיתף פעולה במאמץ הלאומי הזה של ההיערכות, ונתן את חלקו הגדול כדי להיערך לטיפול במחלה.

אריה אלדד: הוועדה שמעה היום דיווחים, שמעידים על כך שמשרדי הממשלה מודעים לסכנות הפוטנציאליות ממגפת שפעת העופות, ומאשפרות ההשתנות שלה לגבי בני אדם, הדבקה מקומית או כלל עולמית, ונערכים לעניין, גם במשמעות של תקציבים.

אריה אלדד: בנוסף, מופנית מכאן קריאה לוועדת הסל לשקול את האפשרות להכניס תרופות מהסוג של TAMIFLU, שממילא נרכשה כחלק מהיערכות לאפשרות של התפרצות פנדמיה, לא לדלל את המאגרים הקיימים עכשיו המיועדים להיערכות כזו, אבל לארגן את הרכש כך, שיהיה מדורג באופן שהתרופות הללו יפוג תוקפן בהדרגה.

אריה אלדד: התרופות יכולות להיות מוכנסות לסל, ולהיות מופנות לטיפול בחולים ללא תוספת עלות למדינה.

אריה אלדד: אני מודה לכל המשתתפים.

אריה אלדד: תודה רבה, הישיבה נעולה.