ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 420, 2008-01-15 10:00

דוד רותם: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.

תמי סלע: בישיבה הקודמת הוספנו שני עניינים, שהייתה הסכמה לגביהם והם גם משקפים את המצב הנוהג בהוצאות משפט ושכר טרחת עורכי דין.

תמי סלע: הייתה שאלה על ידי נציג לשכת עורכי הדין לגבי רבית הסכמית, בטענה שזה מגיע לסכומים הרבה יותר גדולים.

תמי סלע: זה לא בהכרח, אבל יכול להיות.

תמי סלע: גם כי בצורה יותר מובהקת זה סעד נוסף ועילה נוספת בין הצדדים ולא חלק מהסעד הכללי שבית המשפט פוסק, בלי קשר אם הצדדים ביקשו אותו או לא.

תמי סלע: הוא לא ביניהם, אלא נועד גם לשמור על ערך הכסף וגם לפצות על הזמן של ההליך שיפוטי, כשהכסף לא היה אצל אחד הצדדים.

תמי סלע: הטענות שעלו מנגד הן שאחד השיקולים הם שבעת הגשת התביעה היא עמדה בסמכות של בית משפט השלום, אי אפשר היה להגיש אותה לבית המשפט המחוזי.

תמי סלע: לא ניתן לדעת מראש כמה זמן ההליך יימשך, ואין ציפייה שהאדם יידע להעריך את הזמן.

תמי סלע: מצד שני לא רוצים להגיד לאדם שלא יקבל את מלוא הסעד או, לחלופין, שיקבל חלק מהסעד ואז יגיש תביעה נוספת על ההפרש.

תמי סלע: אלה לא דברים שהמחוקק רוצה לעודד, זה לא יעיל כמערכת.

תמי סלע: עלתה שאלה עם דברים שלא קוראים להם רבית, אבל הם מתפקדים כמו רבית.

תמי סלע: למשל, יש הסכם בין הצדדים ויש שם סעיף שאומר שאם החוב לא משולם, על כל חודש שבו החוב לא משולם נוסף סכום, ולא קוראים לזה רבית, אלא זה סוג פיצוי.

תמי סלע: ניסיתי לדבר עם עורכי דין שנמצאים בשטח והבנתי שאין דבר כזה.

תמי סלע: בדרך כלל זה יהיה על דברים חדשים, שקרו אחרי מועד הגשת התביעה.

תמי סלע: עובדות שלא נכללו בכתב התביעה המקורי, ולא הצטברות על משהו שכבר קרה ונגמר.

תמי סלע: אם זה כן משהו שמצטבר, בדרך כלל זה ייקרא רבית.

תמי סלע: אולי יש בשוליים הסכם שלא חשבנו עליו כרגע, אבל לא שווה כנראה בשביל זה לעשות אבחנות ולסבך כללי סמכות, שאמורים להיות כמה שיותר פשוטים וברורים.

דוד רותם: אין מצב שיש פיצוי מוסכם מראש שעשוי להתפרש כריבית.

דוד רותם: יכול להיות שיהיה פיצוי מוסכם שאומר: על כל חודש של פיגור יהיה תשלום של 50,000 שקלים, אבל אז זה חודשים חדשים, וזה פיצוי ולא רבית.

דוד רותם: הסיכוי שיהיה כתוב בחוזה שעל כל חודש שלא תפנה בזמן תשלם רבית בשיעור של כך וכך לא קיים.

דוד רותם: אין דבר כזה בחוזים.

ניסן סלומינסקי: פיצוי אנחנו ודאי לא מכניסים.

דוד רותם: ודאי שלא.

דוד רותם: זאת עילה.

תמי סלע: אלה עובדות חדשות.

תמי סלע: אתה יכול לתקן את כתב התביעה, אבל לא לחרוג מגבול הסמכות.

דוד רותם: או שתבקש להגיש תביעה עד היום, ומה שיצטבר אחר כך תבקש להגיש בתביעה נפרדת.

תמי סלע: זה מה שעושים היום.

ניסן סלומינסקי: אם מישהו לוקח הלוואה בבנק, רבית הסכמית, בגובה 10%.

ניסן סלומינסקי: בתום התקופה הבנק אומר: אתה להחזיק את הכסף עוד יותר, למרות שיש תביעה, תמשיך לשלם את אותם 10% כל חודש.

ניסן סלומינסקי: זה נקרא רבית?

דוד רותם: זו רבית.

לאה רקובר: צריך להדגיש שביום הגשת התביעה כל סכומי הרבית שהיו אמורים להיווסף נוספו, נכנסו לסל.

לאה רקובר: אנחנו מדברים רק על תוספות לאחר הגשת התביעה.

לאה רקובר: כלומר, רק מקרים גבוליים.

ניסן סלומינסקי: גם את שכר טרחה בית הדין - - -

דוד רותם: אנחנו מדברים על הרבית.

דוד רותם: נאמר שלקחת הלוואה של שני מיליון שקלים.

דוד רותם: אתה צריך להחזיר אותה כעבור זמן מסוים בתוספת רבית של 10%.

דוד רותם: זה הגיע ל-2.2 מיליון ביום הגשת התביעה.

דוד רותם: 10% ממשיכים לרוץ כי עדיין לא שלמת, אז יכול להיות שכשבית המשפט יפסוק זה כבר יהיה שלושה מיליון.

דוד רותם: ברגע שיש רבית הסכמית אין רבית לפי החוק.

דוד רותם: זה לא שלבית המשפט יש שיקול דעת בנושא.

תמי סלע: גם זאת סיבה לא לעשות את האבחנה הזאת, כי אז אני יוצרת אפליה מסוימת.

ניסן סלומינסקי: ובית המשפט לא נותן רבית על רבית.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: כתוב במפורש בחוק שאסור.

תמי סלע: עוד דבר שהוספתי פה ולא היה בקריאה הראשונה הוא הוראות תחולה, שמבהירות שזה יחול גם על תביעות שתלויות ועומדות.

תמי סלע: "1.

תמי סלע: תיקון סעיף 51.

תמי סלע: בחוק בתי המשפט [נוסח משולב], התשמ"ד-1984 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 51(א)(2), במקום "שערוך או הצמדה" יבוא "שערוך, הצמדה, ריבית, הוצאות משפט ושכר טרחת עורך דין".

תמי סלע: זה אומר שבסוף הסעיף הקיים, שמגדיר את הסמכות ייאמר: תביעות אזרחיות שסכום התביעה או שווי הנושא אינו עולה על 2.5 מיליון שקלים חדשים ביום הגשת התובענה והוא אף אם עלה הסכום או השווי לאחר מכן מחמת הוספת שערוך, הצמדה, ריבית, הוצאות משפט ושכר טרחת עורך דין.

תמי סלע: "2.

תמי סלע: תחולה.

תמי סלע: הוראות החוק העיקרי כנוסחן בחוק זה יחולו גם על תובענות אשר היו תלויות ועומדות בפני בית המשפט ביום תחילתו של חוק זה".

דוד רותם: אני מעלה את הצעת החוק להצבעה.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: הצבעה בעד – פה אחד נגד – אין הצעת החוק אושרה

דוד רותם: תודה רבה, זה אושר.

ניסן סלומינסקי: מתי זה עולה למליאת הכנסת?

דורית ואג: ביום שני הבא או ביום השני שאחריו.

דוד רותם: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.