ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 359, 2008-01-21 11:30

יצחק גלנטי: רבותי, בוקר טוב לכולם.

יצחק גלנטי: אני פותח את ישיבת הוועדה בנושא תקנות בריאות העם (מעבדות רפואיות), התשס"ז-2007.

יצחק גלנטי: היועצת המשפטית, בבקשה.

יצחק גלנטי: שמרית שקד-גיטלין: התקנות האלה נדונו כבר בפגרת הקיץ.

יצחק גלנטי: בתקנות האלה היתה הצעה של משרד הבריאות לבטל את חובת ההכשרה המעשית כתנאי לקבלת תעודה זמנית.

יצחק גלנטי: חברי הוועדה שהיו אז בישיבה לא קיבלו את הצעת התיקון הזאת כי הם חשבו שהכשרה מעשית זה משהו שמאוד חשוב שאדם יעבור לפני שהוא מקבל תעודה זמנית, ולכן הצענו למשרד הבריאות לחזור בו מהתיקון הזה.

יצחק גלנטי: מנהלי המעבדות שהיו כאן הציעו להגדיר את ההכשרה הזאת תקופת סטז' – תקופת סטז' שהם יצטרכו למלא.

יצחק גלנטי: ההנחה היתה שאם זה יוגדר כתקופת סטז' שאדם צריך לעשות בחצי משרה או במשרה - זאת אומרת זה לא אדם שמגיע ואוסף שעות מכאן ומכאן – יוכלו להקצות לו תקן, ואולי בכך נוכל לפתור את המצוקה שהסבירו לנו בוועדה שקיימת, שלאנשים בעצם אין היכן לעשות את ההכשרה המעשית.

יצחק גלנטי: כל זאת מבלי לוותר על הדרישה שהיתה חשובה אז לחברי הוועדה – שבכל זאת, אנשים לא יסיימו את התואר, לעתים גם תואר בחקלאות או תואר בביוטכנולוגיה – וילכו ישר להיות עובדי מעבדה, מבלי שהם התנסו בהכשרה מעשית.

יצחק גלנטי: משרד הבריאות הביא נוסח ברוח הדברים והוא יציג אותו.

יצחק גלנטי: אילנה מישר: עורכת-דין אילנה מישר, משרד הבריאות.

יצחק גלנטי: ברוח הבקשה של הוועדה, אנחנו הכנו תיקון להצעת התקנות.

יצחק גלנטי: בתקנה 62ה, שזוהי תקנה 3 לתקנות האלה - מדובר בתיקונים של מלים בודדות- אבל הוספנו את התנאי של אדם שסיים סטז' במשך חצי שנה במשרה מלאה, או שנה בחצי משרה במעבדה רפואית מוכרת.

יצחק גלנטי: כמו כן קיבלנו החלטה.

יצחק גלנטי: היתה בעיה בנושא עיתוי הבחינה משום שאם אדם עושה הכשרה מקצועית ואחרי כן הוא צריך לעבור בחינה - והבחינה נערכת פעמיים בשנה – יכול להיות שאז הוא מתחיל לעבוד, אבל רצף העבודה נקטע משום שהוא צריך לעבור את הבחינה ואולי הוא לא יחזור למעבדה.

יצחק גלנטי: מבחינת המעבדות זוהי כמובן בעיה בניהול כוח-אדם.

יצחק גלנטי: בדקנו את העניין, ולמעשה בתקנות לא מצוין מתי הבחינה.

יצחק גלנטי: יש שני תנאים לקבלת תעודה זמנית: לעבור את ההכשרה, הסטז', ובחינה.

יצחק גלנטי: קיבלנו החלטה מינהלית שאם אדם רוצה, הוא יכול לעבור את הבחינה לפני שהוא עושה את ההכשרה המעשית.

יצחק גלנטי: שמרית שקד-גיטלין: כלומר, אתם לא מחייבים לפני או אחרי.

יצחק גלנטי: היו"ר יצחק גלנטי: בבקשה, נקרא את התקנות.

אילנה מישר: "תקנות בריאות העם (מעבדות רפואיות)(תיקון), התשס"ח -2008 בתוקף סמכותי לפי סעיף 36(ב) לפקודת בריאות העם, 11940, בהמלצת המועצה למעבדות רפואיות, וסמכותי לפי סעיף 10 לחוק רישוי עסקים, התשכ"ח – 21968, בהתייעצות עם השר להגנת הסביבה, ובאישור ועדת העבודה הרווחה והבריאות של הכנסת לפי סעיף 21א(א) לחוק-יסוד: הכנסת3, וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז – 41977, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1 בתקנה 1 לתקנות בריאות העם (מעבדות רפואיות), התשל"ז – 51977 – (להלן – התקנות העיקריות), בהגדרה "מעבדה רפואית מוכרת", במקום "62ה(א)(1)" יבוא "62ה".

אילנה מישר: " בגלל השינויים במספור - זהו שינוי טכני, כדי להקל.

אילנה מישר: זה נשאר 62ה - זה לעניין ההכשרה המעשית.

אילנה מישר: "תיקון תקנה 60 בתקנה 60 לתקנות העיקריות, בסופה יבוא: "(ג) מנהל מעבדה רפואית מוכרת לענין תקנה 62ה אחראי להכשרה מקצועית של אדם המבצע סטז' במעבדתו.

אילנה מישר: "

אריה אלדד: מה היה קודם?

אריה אלדד: אילנה מישר: זה חדש לחלוטין.

אריה אלדד: לא היתה מוגדרת אחריות שלו למי שעושה את ההכשרה המקצועית.

אריה אלדד: קריאה: מה זה סטז'?

אריה אלדד: אילנה מישר: סטז' זה תקופה של שישה חודשים הכשרה מקצועית שבעל תואר במדעים עושה.

אריה אלדד: היו"ר יצחק גלנטי: התקופה הזאת של מחצית השנה מוגדרת בהמשך?

אריה אלדד: אילנה מישר: כן.

אריה אלדד: התקופה מוגדרת בהמשך.

אריה אלדד: "תיקון תקנה 62ה 3.

אריה אלדד: בתקנה 62ה לתקנות העיקריות - (1) בתקנת משנה (א)(1) - (1) במקום "בפסקת משנה (א) או (ב) וכן האמור בפסקת משנה (ג)" יבוא "בפסקאות משנה (א) ו-(ג)"; " יש כאן רשימה של התנאים שאדם צריך לעבור כדי לקבל את התעודה הזמנית.

אריה אלדד: בפסקה (1) מדובר על ההכשרה המעשית.

אריה אלדד: בהמשך, היתה מכסת שעות בהתאם לתקופה בה הוא סיים את התואר האקדמי – בנוסח הקודם.

אריה אלדד: אם הוא סיים את הלימודים לפני שלוש שנים – התקופה היתה יותר קצרה, ואם לפני יותר משלוש שנים – התקופה ארוכה פי שניים.

אריה אלדד: עכשיו איחדנו את זה, החלטנו שההבחנה הזאת לא נדרשת ועדיף שתהיה תקופת הכשרה מעשית אחידה לכל אחד.

אריה אלדד: היו"ר יצחק גלנטי: במהלך ההקראה, הייתי מבקש – אם יש למישהו איזושהי הסתייגות לגבי סעיף מסוים, נא להעלות את ההסתייגות ולהסביר, כי אם אין, פירושו של דבר שזה מקובל ואנחנו יכולים לעבור הלאה.

אריה אלדד: אשר גולדשלגר: שלום, שמי אשר גולדשלגר, יושב-ראש ההסתדרות של עובדי המעבדות.

אריה אלדד: בעבר – בניגוד למה שאמרה אילנה מישר – מנהל המעבדה הרפואית הוא שחתם על ההכשרה הזמנית.

אריה אלדד: זה אולי לא היה מעוגן משפטית בעבר, אבל העובד קיבל את התעודה אחרי שמנהל המעבדה, בתום תקופה כזאת או אחרת, חתם לו, כך שבזמנו זה לא בדיוק נכון.

אריה אלדד: אינני יודע אם משפטית זה היה מעוגן בתקנות הכנסת, אבל מבחינה מעשית, עובד מעבדה לא יכול היה לקבל תעודה אלמלא מנהל המעבדה היה חותם לו – אני מתייחס לסעיף 2(ג).

אריה אלדד: לכן, ההתייחסות כבר משנה את כל הפרוצדורה כי תמיד מנהל המעבדה חתם לעובד על האיכויות – אם הוא זכאי לתעודה או לא.

אריה אלדד: הייתי שותף לזה.

אריה אלדד: היו"ר יצחק גלנטי: אתה מדבר על הרמה האקדמית, כלומר עוד לפני שהעובד בכלל קיבל - - - אשר גולדשלגר: לא.

אריה אלדד: כשעובד גמר שלושה-ארבעה חודשים.

אריה אלדד: בעבר זה גם לא היה חצי שנה – וגם על כך עוד נדבר – אבל בעבר, אני הייתי מסיים שלושה חודשים במעבדה ביוכימית מסוימת, מנהל המעבדה היה חותם, נותן לי את התעודה, והיה שולח אותי לעבודה.

אריה אלדד: היו"ר יצחק גלנטי: אז מה נפקא מינה?

אריה אלדד: אשר גולדשלגר: אמרה חברתי אילנה מישר שבעבר זה לא היה.

אריה אלדד: אני אומר – מנהל המעבדה גם בעבר היה חותם.

אריה אלדד: אריה אלדד: לא היה מעוגן בחוק.

אריה אלדד: היה בפועל.

אריה אלדד: אשר גולדשלגר: אמרתי שאני לא יודע אם זה מעוגן.

אריה אלדד: אריה אלדד: התיקון מתאר מצב קיים ומעגן אותו בחוק, אז למה לדבר על זה?

אריה אלדד: היו"ר יצחק גלנטי: האם אתה מקבל את המיסוד הזה?

אריה אלדד: אשר גולדשלגר: חיובי.

אריה אלדד: היו"ר יצחק גלנטי: אז אין חילוקי דעות.

אריה אלדד: אשר גולדשלגר: אבל זה היה; זה לא חדש.

אריה אלדד: היו"ר יצחק גלנטי: בסדר, אבל מבחינת החוק אתה לא משנה דבר בניסוח החוק – חבל שאנחנו מבזבזים זמן על כך.

אריה אלדד: אשר גולדשלגר: אני מצטער, אני רק מדייק.

אריה אלדד: אילנה מישר: "(2) במקום פסקת משנה יבוא: (א) "סיים סטז' במשך חצי שנה במשרה מלאה, או שנה בחצי משרה, במעבדה רפואית מוכרת"; (3) פסקת משנה (ב) – תימחק; "

יצחק גלנטי: מה אומרת פסקת משנה (ב), שאתם מוחקים אותה?

יצחק גלנטי: אילנה מישר: פסקת משנה (ב) מתייחסת לשעות.

יצחק גלנטי: "(4) בפסקת משנה (ג), המילים "במקצוע עיקרי אחד, לפי בחירתו של הנבחן" – יימחקו.

יצחק גלנטי: " פסקה (ג) מתייחסת לבחינה.

יצחק גלנטי: במתכונת הקודמת, אדם היה רשאי לעשות את ההכשרה המקצועית רק בשלושה תחומים עיקריים של העבודה במעבדה.

יצחק גלנטי: כעת הוא יכול לעשות הכשרה מקצועית בכל תחום של העבודה, בכל מקצוע מעבדה, ולכן הבחינה היא לא לפי אחד משלושת המקצועות העיקריים.

יצחק גלנטי: "(2) בתקנת משנה (ב) – במקום "בפסקה (1) או (2) וכן האמור בפסקה (3)" יבוא "בפסקאות (1) ו-(3)"; " כאן אנחנו מדברים על תיקון מקביל לתיקון שעשינו קודם – הראשון היה לגבי בעל תואר אקדמי.

יצחק גלנטי: כאן אנחנו מדברים על אנשים שעבדו בקורס על-תיכוני שנתיים בעבודת מעבדה.

יצחק גלנטי: "(ב) במקום פסקה (1) יבוא: "(1) סיים סטז' במשך חצי שנה במשרה מלאה, או שנה בחצי משרה, במעבדה רפואית מוכרת";" פסקה (2) – תימחק; בפסקה (3), המילים "במקצוע עיקרי אחד, לפי בחירתו של הנבחן" – יימחקו.

יצחק גלנטי: "

אריה אלדד: לגבי סעיף קטן (ד) – המשמעות היא שעכשיו הנבחן לא יכול יותר לבחור תחום מקצוע עיקרי שבו הוא רוצה להיבחן, והוא ייבחן בכל מקצועות המעבדה?

אריה אלדד: פרופ' מיכאל מאיר: אם יורשה לי, אני יכול לענות.

אריה אלדד: אני פרופ' מאיר, אני מייצג פה גם את הארגון המקצועי של עובדי מעבדות – "אילמר" – ואני גם ראש המועצה המייעצת למעבדות רפואיות, שמונתה על-ידי מנכ"ל משרד הבריאות, עם נציגות של המקצועות.

אריה אלדד: בעבר, אפשר היה לעשות את הבחינה באחד משלושת המקצועות העיקריים.

אריה אלדד: היום, כיוון שאפשר לעשות את הסטז' בכל המקצועות – הבחינה תהיה בחינה אחת לכולם.

אריה אלדד: אריה אלדד: עדיין, אם מישהו אומר:

אריה אלדד: אני רוצה להיות רק במיקרוביולוגיה - זה המקצוע שלי, אני לא מתכוון לעסוק בשום מקצוע אחר, ואני עושה סטז' חצי שנה במיקרוביולוגיה - השאלה היא למה נדרש לבחון אותו בכל המקצועות.

אריה אלדד: אולי יש צורך בכך.

אריה אלדד: פרופ' מיכאל מאיר: הוא לא ייבחן בכל המקצועות.

אריה אלדד: הבחינה תהיה בחינה כללית, שתהיה בעיקרה דברי בסיס של המקצוע שמשותפים לכל תת-התחומים המקצועיים.

אריה אלדד: בעבר היה יותר דגש על המקצוע הספציפי, אבל הגענו למסקנה שזה מאוד מגביל את האנשים.

אריה אלדד: אריה אלדד: התעודה שהוא מקבל היא ספציפית למקצוע?

אריה אלדד: פרופ' מיכאל מאיר: לא.

אריה אלדד: היא אחת.

אריה אלדד: אריה אלדד: היא כללית.

אריה אלדד: פרופ' מיכאל מאיר: היא כללית.

אריה אלדד: אריה אלדד: למרות שהוא למד מיקרוביולוגיה, עבד במיקרוביולוגיה, נבחן במיקרוביולוגיה – יכול להיות שיש לו תעודה לעסוק בדברים אחרים לגמרי.

אריה אלדד: פרופ' מיכאל מאיר: בדיוק.

אריה אלדד: אילנה מישר: גם קודם, נניח הוא היה בוחר תחום עיקרי מסוים ועושה בחינה בתחום המסוים - הוא היה מקבל תעודת עובד מעבדה שהוא רשאי לעסוק בכל תחום.

פרופ' מיכאל מאיר: זה בדיוק מה שקרה.

פרופ' מיכאל מאיר: הוא נניח עשה את הסטז' שלו במיקרוביולוגיה ונבחן במיקרוביולוגיה, אבל מצא עבודה במעבדה של גנטיקה – והיתה לו התעודה שאפשרה לו את זה.

פרופ' מיכאל מאיר: אשר גולדשלגר: ההערה היא כאן טכנית.

פרופ' מיכאל מאיר: מאחר שיש פה שינוי גם בתקנה, אני כבר ביקשתי גם מהמשרד, שאם אני מתמחה במקצוע אחד – מיקרוביולוגיה, כפי שאומר חבר הכנסת אלדד, או כימיה, או מקצוע אחר – פה חייב להיות משקל לוועדה – בחקיקה - שמהות הבחינה תהיה 70%-80% למקצוע שבו הוא התמחה.

פרופ' מיכאל מאיר: אחרת, מה יקרה?

פרופ' מיכאל מאיר: לא תוכל לדעת לעולם.

פרופ' מיכאל מאיר: אדם שהתמחה במיקרוביולוגיה, פתאום יענה שאלות באנדוקרינולוגיה ובנושאים אחרים שכלל לא למד, ואומרים: הוא צריך לדעת.

פרופ' מיכאל מאיר: אבל, מה לעשות שהוא לא התמחה בהם.

פרופ' מיכאל מאיר: לכן, אני מבקש כאן הערת הסתייגות, שבמידה שמתקבל החוק שאומר שהוא מתמחה במקצוע אחד שהוא בוחר, ואני בעד – הוא יכול גם לבחור שניים – אבל אם הוא בחר באחד, תחום הבחינה יכלול 70%-80% ממה שהוא למד, ולא לברוח מה- 20% כללי .

פרופ' מיכאל מאיר: היו"ר יצחק גלנטי: אדוני הפרופסור, אתה קודם הסברת שהעובדה שהוא עומד בבחינה – שבעצם כוללת בתוכה מעשית את כל התחומים יחד – בעצם אין שום משמעות אם הולכים ומתמחים בנושא מסוים.

אשר גולדשלגר: יש משמעות.

אשר גולדשלגר: פרופ' מיכאל מאיר: נכון.

אשר גולדשלגר: ממילא, התעודה של עובד מעבדה מורשה לא מגבילה אותו לתחום מסוים, אלא היא פתוחה, והוא לפי שוק העבודה ימצא באחת מהמעבדות, באחד מהתחומים, את העבודה.

אשר גולדשלגר: לכן, גם לא היה טעם לעשות את המיקוד ולהכריח את האנשים.

אשר גולדשלגר: היה למשל מקרה שמישהו לומד גנטיקה, רואה את עתידו לעבוד במעבדה גנטית, אבל הגנטיקה לא היה בין שלושת המקצועות הראשיים שבהם הוא יכול היה לעשות סטז'.

אשר גולדשלגר: הוא הלך למעבדה לכימיה, נבחן שם בסוף בכימיה, וזה לא תחומו והוא גם לא מתכוון לעבוד בזה.

אשר גולדשלגר: לכן, הגענו למסקנה – מהמציאות בשטח – שזוהי תעודה כללית לעובד מעבדה מורשה והוא ימצא לו את עבודתו באחד המקצועות.

אשר גולדשלגר: היו"ר יצחק גלנטי: פרופ' אלדד, האם זה מקובל?

אשר גולדשלגר: אריה אלדד: הניחו את דעתי.

אשר גולדשלגר: אשר גולדשלגר: לא מקובל, מהסיבה הפשוטה – אני רוצה שנבין מה קורה פה.

אשר גולדשלגר: אל"ף, בפועל – יעידו כל הפרופסורים למעבדות, או ה- PHD פה – אין מעבר היום, כמעט כמו ברפואה, בין מעבדה למעבדה.

אשר גולדשלגר: מי שעבר עשר שנים בכימיה, לא עושים אותו מחר המטולוג.

אשר גולדשלגר: ב- 95% זה לא קורה - אני אומר לכם, עם יד על ספר התנ"ך.

שמרית שקד-גיטלין: מדובר על חצי שנת התמחות.

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: אבל זה ה- High Light של העניין.

שמרית שקד-גיטלין: אתה לומד את זה, ככה מכשירים אותך, אין בסך הכול מעברים בין מעבדות.

שמרית שקד-גיטלין: יש בנקודות של סידור עבודה, "פינצטות".

שמרית שקד-גיטלין: רוב האנשים שהתחילו בכימיה – סיימו בכימיה, בהמטולוגיה, וכן הלאה.

שמרית שקד-גיטלין: בעניין סידור הבחינה - אם העניין הוא רציני, אני אומר:

שמרית שקד-גיטלין: בחרת את מקצוע הכימיה – 70%-80% מהבחינה יהיה בכימיה.

שמרית שקד-גיטלין: שמרית שקד-גיטלין: אז התעודה שהוא יקבל תהיה רק תעודה לכימיה?

שמרית שקד-גיטלין: קריאה: ומחר יתנו לו לעבוד במעבדת המטולוגיה – הוא לא יוכל?

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: מראש יבחרו.

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: עד כמה שאני מבין, משרד הבריאות הרי רצה לבטל את הבחינה בכלל.

שמרית שקד-גיטלין: שמרית שקד-גיטלין: לא.

שמרית שקד-גיטלין: את ההכשרה.

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: פרופ' אלדד, אתה מעונין עוד להתייחס?

שמרית שקד-גיטלין: אריה אלדד: מה שאמר נציג האיגוד נשמע לי מאוד לא הגיוני – הוא טוען שכמעט אין מעבר, גם לאחר תקופת העבודה.

שמרית שקד-גיטלין: אבל, יש גברת שלמדה מקצוע מסוים, התקבלה לעבודה.

שמרית שקד-גיטלין: כעבור שנתיים היא ובעלה עוברים לעיר אחרת, והיא רוצה למצוא עבודה בתחום שלה – ואין תקן פנוי, אז היא הולכת למעבדה אחרת.

שמרית שקד-גיטלין: אין מעבר?

שמרית שקד-גיטלין: מי שהתחיל בכימיה, ימות בכימיה?

שמרית שקד-גיטלין: נשמע לי לא משקף את המצב.

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: פרופ' אלדד, אתה צודק בעיקרון.

שמרית שקד-גיטלין: אריה אלדד: הלוא עבדתי בבית-חולים וראיתי תנועות כוח-אדם במעבדות .

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: אבל זה ה"פינצטות".

שמרית שקד-גיטלין: ד"ר ענת בית אור: לא נכון.

שמרית שקד-גיטלין: אריה אלדד: לא ה"פינצטות".

שמרית שקד-גיטלין: ממש לא.

שמרית שקד-גיטלין: ד"ר עמנואל גזית: עמנואל גזית, מנהל המחלקה למעבדות משרד הבריאות.

שמרית שקד-גיטלין: אל"ף, אני לא מסכים עם מר אשר גולדשלגר בנושא של ניידות.

שמרית שקד-גיטלין: אנחנו עכשיו בתקופה כזאת שהמעבדות כמעט בכל קופות החולים ובתי החולים עוברות רה-ארגון, אז יש ניידות של עובדים.

שמרית שקד-גיטלין: שנית, אנחנו צריכים לראות דבר אחד שעוד לא הגענו אליו.

שמרית שקד-גיטלין: יש מעמד של עובד מעבדה בכיר – בניגוד לתקנות הראשונות שהיו ב- 77'.

שמרית שקד-גיטלין: עובד מעבדה בכיר הוא בעצם איש המקצוע בתחום הספציפי, והוא נבחן על המקצוע שלו.

שמרית שקד-גיטלין: יש שתי רמות.

שמרית שקד-גיטלין: יש רמה של עובדי מעבדה זוטרים – אלה שהם ניידים, יכולים לעבור ממקום למקום, ולא היינו רוצים לקבע אותם בתחום אחד; נכון שהסטז' שלהם יכול להיות בכל אחד ממקצועות המעבדה - יש 12 מקצועות מעבדה - אבל הבכירים הם אלה שהם אחראים ומפקחים על הזוטרים, והם צריכים לקבל בחינה ספציפית, וכן הלאה.

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: תודה.

שמרית שקד-גיטלין: אנחנו לא מתכוונים כעת לפתוח מחדש את הדיון בנושאים האלה.

שמרית שקד-גיטלין: אני מבקש להמשיך הלאה.

שמרית שקד-גיטלין: אילנה מישר: "(3) בתקנת משנה (ג), בסופה יבוא "לתקופה של שנה כל אחת, ופעמיים נוספות - בנסיבות חריגות שיציין בכתב, לאחר התייעצות עם המועצה למעבדות רפואיות.

שמרית שקד-גיטלין: ";" בתקנת משנה (ג) מדובר על תעודה זמנית שמקבל עובד מעבדה אחרי שהוא סיים את הבחינה והסטז'.

שמרית שקד-גיטלין: בהמשך, כדי להפוך את התעודה הזמנית לקבועה, יש תנאי שהוא עבד ברצף במעבדה רפואית מוכרת במשך שנה וקיבל המלצה חיובית של מנהל המעבדה.

שמרית שקד-גיטלין: כדי לאפשר לאנשים שלפעמים מפסיקים לעבוד – אולי יוצאים מן הארץ, אולי אשה יולדת ונשארת בבית תקופה מסוימת – זה כאן מאריך את הזמן שבו אפשר לשמור את התעודה הזאת תקפה ולסיים את העבודה הרצופה.

שמרית שקד-גיטלין: שמרית שקד-גיטלין: אם היא לא עובדת, היא גם לא צריכה את התעודה.

שמרית שקד-גיטלין: אריה אלדד: היא אולי רוצה לחזור כעבור שנה.

שמרית שקד-גיטלין: שמרית שקד-גיטלין: אבל אין הגבלה.

שמרית שקד-גיטלין: היא לא חייבת לעשות את הסטז' במשך שנה מיום שהיא סיימה.

שמרית שקד-גיטלין: אילנה מישר: היא צריכה לעשות זאת במשך חמש שנים.

שמרית שקד-גיטלין: זאת התקופה המירבית כאן.

שמרית שקד-גיטלין: קודם היה מותר להאריך את זה עוד שנתיים נוספות.

שמרית שקד-גיטלין: שמרית שקד-גיטלין: איפה כתוב חמש שנים?

שמרית שקד-גיטלין: אילנה מישר: בתקנה 3 הנוכחית כתוב: תוקף תעודה זמנית יהיה - - - שמרית שקד-גיטלין: תוקף התעודה הזמנית יהיה ל-12 חודשים – זה ברור לי.

שמרית שקד-גיטלין: אילנה מישר: כן, ורשאי המנהל לחדש אותה פעמיים.

שמרית שקד-גיטלין: אחרי שלוש שנים תוקף התעודה היה פג בכלל, ואז אדם היה צריך להתחיל כאילו מאפס.

שמרית שקד-גיטלין: עכשיו מאפשרים להאריך את תוקף התעודה בשנתיים נוספות.

שמרית שקד-גיטלין: "(4) במקום תקנת משנה (ו) יבוא: "(ו) הבחינה לענין תקנות משנה (א)(1)(ג) ו-(ב)(3) תהיה לפי תכנית שתמליץ עליה המועצה למעבדות רפואיות ושניתן לקבל מהמנהל חצי שנה לפני מועד הבחינה.

שמרית שקד-גיטלין: " שמרית שקד-גיטלין: הייתי מציעה גם שתפורסם באתר האינטרנט של משרד הבריאות.

שמרית שקד-גיטלין: אילנה מישר: אין בעיה.

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: יש בזה היגיון.

שמרית שקד-גיטלין: אילנה מישר: "תיקון תקנה 62ח בתקנה 62ח(ד)(6) לתקנות העיקריות, במקום "62ה(א)" יבוא "62ה".

שמרית שקד-גיטלין: " זהו תיקון טכני להתאמת המספור.

שמרית שקד-גיטלין: "תיקון התוספת השלישית בתוספת השלישית לתקנות העיקריות, בפרט 2ו', במקום "הקריה הרפואית לבריאות האדם רמב"ם, משרד הבריאות" יבוא "המרכז הרפואי רמב"ם, משרד הבריאות".

שמרית שקד-גיטלין: כאן היתה טעות בשם המעבדה.

שמרית שקד-גיטלין: "החלפת התוספת החמישית 6.

שמרית שקד-גיטלין: במקום התוספת החמישית יבוא: "תוספת חמישית תקנות 1 ו-62ח(ד)(3) מקצועות מעבדה רפואית גנטיקה (גנטיקה כללית, ציטוגנטיקה) פוריות (אנדוקרינולוגיה ופוריות) מיקרוביולוגיה קלינית (בקטריולוגיה, וירולוגיה, פרזיטולוגיה, מיקולוגיה).

שמרית שקד-גיטלין: "

אריה אלדד: לא הבנתי את 2.

אריה אלדד: מה זה פוריות (אנדוקרינולוגיה ופוריות)?

אריה אלדד: פרופ' מיכאל מאיר: זה המרכיב של IVF ובנק זרע, שיש שם אלמנט של אנדוקרינולוגיה וגם פוריות.

אריה אלדד: אריה אלדד: בסדר, אז למה לא פוריות ואנדוקרינולוגיה?

אריה אלדד: אני לא מבין את המבנה הלשוני של הסוגריים.

אריה אלדד: פרופ' מיכאל מאיר: כי חלק מהמקצועות האלה, יש להם תת-חלוקה בתוכם.

אריה אלדד: פה, האמת היא שיש אלמנט של אנדוקרינולוגיה, הכוונה פה לתחום של בנק הזרע ו- IVF.

אריה אלדד: היו"ר יצחק גלנטי: אז אפשר למחוק את הסוגריים.

אריה אלדד: אריה אלדד: פוריות ואנדוקרינולוגיה.

פרופ' מיכאל מאיר: אפשר.

פרופ' מיכאל מאיר: ד"ר עמנואל גזית: אבל יש מעבדות זרע שזה לא אנדוקרינולוגיה.

פרופ' מיכאל מאיר: אריה אלדד: זה לא פה.

פרופ' מיכאל מאיר: אז זה פוריות.

פרופ' מיכאל מאיר: שמרית שקד-גיטלין: מה הוחלט?

פרופ' מיכאל מאיר: אילנה מישר: אני הבנתי שהוחלט על: פוריות ואנדוקרינולוגיה.

פרופ' מיכאל מאיר: אשר גולדשלגר: עדיף להשאיר את כולם.

פרופ' מיכאל מאיר: אריה אלדד: אני פשוט לא מבין למה לחזור פעמיים על המילה.

פרופ' מיכאל מאיר: ד"ר עמנואל גזית: לגבי כל המקצועות יש הרבה פעמים חזרה בסוגריים.

פרופ' מיכאל מאיר: אריה אלדד: יש הבדל כשאני אומר גנטיקה, ובסוגריים גנטיקה כללית – כשזה תחום מסוים; ציטוגנטיקה, כשזה תחום אחר.

פרופ' מיכאל מאיר: אלה שני תת-מקצועות, אבל פוריות ופוריות זה אותו תחום.

פרופ' מיכאל מאיר: קריאה: מבחינת הטרמינולוגיה כנראה שאתה צודק.

פרופ' מיכאל מאיר: פרופ' מיכאל מאיר: אתה צודק.

פרופ' מיכאל מאיר: ד"ר ענת בית אור: אפשר לכתוב: מעבדות זרע ואנדוקרינולוגיה.

פרופ' מיכאל מאיר: אשר גולדשלגר: החברים שלך כתבו את זה לא סתם.

פרופ' מיכאל מאיר: פרופ' מיכאל מאיר: זה לא נותן משרות, העניין הזה.

פרופ' מיכאל מאיר: אשר גולדשלגר: זה נותן לכמה אנשים תפקידים.

פרופ' מיכאל מאיר: אריה אלדד: זה לא מפריע לבית-חולים לפתוח שש מעבדות אנדוקרינולוגיה.

פרופ' מיכאל מאיר: היו"ר יצחק גלנטי: בסעיף 3 למשל, כתוב: מיקרוביולוגיה קלינית, ומסבירים במסגרת הסוגריים.

פרופ' מיכאל מאיר: פרופ' מיכאל מאיר: יש כמה תת-תחומים.

פרופ' מיכאל מאיר: אריה אלדד: אז למה 4 חוזר על 3?

פרופ' מיכאל מאיר: למה וירולוגיה מופיע כמקצוע ראשי?

פרופ' מיכאל מאיר: פרופ' מיכאל מאיר: זה מהסיבה שיש מוסדות רבים שבהם הוירולוגיה היא Entity נפרדת מהמיקרוביולוגיה, ויש מוסדות שבהם הוירולוגיה היא בתוך המיקרוביולוגיה.

אריה אלדד: יכול להיות שיש פה משהו שאני לא מבין לחלוטין.

אריה אלדד: אם אני אומר:

אריה אלדד: מקצועות מעבדה רפואית – מיקרוביולוגיה קלינית ולתוכם נכנסים: בקטריולוגים, וירולוגים, פרזיטולוגים ומיקולוגים, ואחר כך אני אומר וירולוגים – האם אין בכך חזרה?

אריה אלדד: אם לא כתבתי בסעיף 4 וירולוגיה, האם אני הופך את מי שעוסק בוירולוגיה לעבריין, לעובר על החוק, למשהו שלא מעוגן בחוק?

אריה אלדד: קריאה: לא.

אריה אלדד: אריה אלדד: למה צריך את זה פעמיים?

אריה אלדד: אשר גולדשלגר: 3 ו-4, מבחינת כוח-אדם, בדרך כלל בבתי החולים מצליחים לעמוד בזכות עצמם, כמעבדה עצמאית – בלי החקיקה שלך ועם החקיקה שלך.

אריה אלדד: סעיף 2 – לנושא הפוריות, בעיקר בנק הזרע – אין לנו יכולת להעמיד כמות של עובדים שתיתן מעמד של מעבדה, ואם זה עומד ברמת החקיקה, לחלק מהמנהלים – אפילו שהם מנהלים את עצמם ועוד אחד – יש מעמד של מנהל.

אריה אלדד: אריה אלדד: אתה מערבב תקנים של מעבדות.

אריה אלדד: אשר גולדשלגר: אני אומר מה השיקול, לא אני המצאתי את זה.

אריה אלדד: אני מנסה להגן על אלה שהמציאו את זה.

אריה אלדד: אריה אלדד: אבל אם פוריות זה מקצוע מעבדה מוכר, תסביר לי מה ההבדל המשפטי בין פוריות לאנדוקרינולוגיה ופוריות.

אריה אלדד: למה אפשרות אחת מאפשרת להקים מעבדה ולהעניק תקן, והאפשרות השנייה איננה מאפשרת?

אריה אלדד: אשר גולדשלגר: יש הסכמים בין נציבות שירות המדינה לבין עבדך הנאמן על מעמד המעבדות האלה, שחלקם הועתקו מכוח ההסכמים והם יוצרים מעמד משפטי בזכות עצמם.

אריה אלדד: מה קובע ההסכם המשפטי?

אריה אלדד: כל מעבדה שיש לה מעל שש משרות – היא מעבדה בפני עצמה, גם אם היא מיקולוגיה תחת המיקרוביולוגיה, ואז אתה יכול למנות מנהל מיקולוגיה, למרות שיש מנהל מיקרוביולוגיה.

אריה אלדד: ד"ר אמיר שנון: אז אדרבה.

אריה אלדד: אריה אלדד: נכון, כי מיקולוגיה מוכר.

אריה אלדד: אז למה אתה לא כותב סעיף קטן 5 מיקולוגיה וסעיף קטן 6 בקטריולוגיה?

אריה אלדד: אשר גולדשלגר: הכתיבה לא חשובה לי.

אריה אלדד: אריה אלדד: על זה אני שואל.

פרופ' מיכאל מאיר: פרופ' אלדד, אתה צודק כי מהבחינה המקצועית אפשר לתת את הגג, ובכל תת-תחום יכולה להיות גם מעבדה עצמאית.

פרופ' מיכאל מאיר: מבחינתי, אפשר את הוירולוגיה עצמאית להוריד, זה הגיוני.

פרופ' מיכאל מאיר: היו"ר יצחק גלנטי: אם כך, סעיף 4 נופל פה.

פרופ' מיכאל מאיר: אילנה מישר: סעיף 5 יהפוך ל- 4.

פרופ' מיכאל מאיר: "אימונולוגיה קלינית (סיווג רקמות, אימונולוגיה, אלרגולוגיה".

פרופ' מיכאל מאיר: אריה אלדד: אני הייתי כותב להיפך: אימונולוגיה (סיווג רקמות, אימונולוגיה קלינית, אלרגולוגיה), כי כותרת-העל פה היא אימונולוגיה.

פרופ' מיכאל מאיר: קריאות: נכון.

פרופ' מיכאל מאיר: אילנה מישר: "6.

פרופ' מיכאל מאיר: ביוכימיה קלינית (ביוכימיה קלינית, אנדוקרינולוגיה, פרמקולוגיה וטוקסיקולוגיה).

פרופ' מיכאל מאיר: " אריה אלדד: אני חושב שצריך כמעט עריכה לשונית מחודשת.

פרופ' מיכאל מאיר: היו"ר יצחק גלנטי: "ביוכימיה קלינית" אתם רוצים להוריד?

פרופ' מיכאל מאיר: שמרית שקד-גיטלין: לא.

פרופ' מיכאל מאיר: רק את המילה "קלינית".

פרופ' מיכאל מאיר: נכון?

פרופ' מיכאל מאיר: פרופ' מיכאל מאיר: לא.

פרופ' מיכאל מאיר: האמת היא שפה יש שמות נרדפים, וזה נובע ממה שהוזכר קודם.

פרופ' מיכאל מאיר: יש היום תהליך מרכוז של מעבדות, שתחת הביוכימיה – גם בקונספט האמריקני – יש תת-מקצועות שיכולים גם לעמוד בפני עצמם.

פרופ' מיכאל מאיר: שמרית שקד-גיטלין: אז אמרנו:

פרופ' מיכאל מאיר: ביוכימיה – ככותרת – ובסוגריים יהיה כתוב: ביוכימיה קלינית.

פרופ' מיכאל מאיר: אריה אלדד: ביוכימיה.

פרופ' מיכאל מאיר: בתוך הסוגריים - - - פרופ' מיכאל מאיר: אפשר, אבל זה נגזר מכך שבעולם חלק מהתחומים האלה זה תחת גג של ביוכימיה, ולעתים זה עומד בפני עצמו.

שמרית שקד-גיטלין: פרופ' מאיר, מה נראה לך?

שמרית שקד-גיטלין: פרופ' מיכאל מאיר: אפשר לשמר ביוכימיה קלינית, ובסוגריים ביוכימיה בלבד.

שמרית שקד-גיטלין: חבר הכנסת אלדד הציע - - - פרופ' מיכאל מאיר: כותרת-על: ביוכימיה קלינית – כי זאת הדיסציפלינה הארגונית, ובתוכה: ביוכימיה, אנדוקרינולוגיה, פרמקולוגיה וטוקסיקולוגיה.

שמרית שקד-גיטלין: אריה אלדד: צריך למחוק גם את סעיף 7.

שמרית שקד-גיטלין: פרופ' מיכאל מאיר: נכון – באותו היגיון.

שמרית שקד-גיטלין: אריה אלדד: בסעיף 6 כתוב: פרמקולוגיה, ואחר כך בסעיף 8 כתוב: פרמקולוגיה קלינית וטוקסיקולוגיה.

שמרית שקד-גיטלין: בקיצור, אני מציע לארגן מחדש את הרשימה ברמה של מקצועות-על.

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: אנחנו כבר מארגנים.

שמרית שקד-גיטלין: אני רוצה להגיע לסיום העניין הזה.

שמרית שקד-גיטלין: את סעיף 7 מחקנו.

שמרית שקד-גיטלין: ד"ר עמנואל גזית: בסעיף 8 אני לא מציע למחוק.

שמרית שקד-גיטלין: פרמקולוגיה – במסגרת של ביוכימיה זה למשל בדיקה של תרופות.

שמרית שקד-גיטלין: מדובר פה במכשור שבודק גם זה וגם זה וגם זה, בעוד שפרמקולוגיה קלינית וטוקסיקולוגיה זאת קטגוריה שבהחלט צריכה לעמוד בפני עצמה.

שמרית שקד-גיטלין: פרופ' מיכאל מאיר: נכון.

שמרית שקד-גיטלין: בבתי-חולים מפרידים, זה נכון.

שמרית שקד-גיטלין: זה יישאר 8.

שמרית שקד-גיטלין: אילנה מישר: "9.

שמרית שקד-גיטלין: המטולוגיה (המטולוגיה כללית, קרישת דם).

שמרית שקד-גיטלין: 10.

שמרית שקד-גיטלין: בנקאות דם (בנקאות דם, פרזיס).

שמרית שקד-גיטלין: " קריאה: להוריד את מה שבסוגריים.

שמרית שקד-גיטלין: קריאות: להשאיר בנקאות דם בלבד.

שמרית שקד-גיטלין: אילנה מישר: "11.

שמרית שקד-גיטלין: פתולוגיה אבחנתית (ציטולוגיה, היסטולוגיה).

שמרית שקד-גיטלין: 12.

שמרית שקד-גיטלין: מעבדה רפואית כללית (ביוכימיה קלינית, המטולוגיה כללית, מיקרוביולוגיה קלינית).

שמרית שקד-גיטלין: " שמרית שקד-גיטלין האם אפשר להסביר מדוע שינו את הרשימה, מהי המשמעות של שינוי הרשימה?

שמרית שקד-גיטלין: פרופ' מיכאל מאיר: היתה הרחבה.

שמרית שקד-גיטלין: זה נוגע לא לתחום של עובדי מעבדה מורשים, זאת אומרת רמת הבסיס, אלא זה מתייחס אחר כך יותר לעובדי מעבדה בכירים, כי עובדי מעבדה בכירים הם כבר עושים בחינה במקצוע שלהם.

שמרית שקד-גיטלין: אריה אלדד: אני תומך בתקנות.

שמרית שקד-גיטלין: אני רושם את תמיכתי בתקנות.

שמרית שקד-גיטלין: אני חייב לצאת לישיבת ועדה לענייני רעידות אדמה.

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: אז אנחנו נצטרך בסוף להחליט פה אחד.

שמרית שקד-גיטלין: אין עוד חברי כנסת כאן.

שמרית שקד-גיטלין: פרופ' מיכאל מאיר: אני מבקש להסביר שרשימת המקצועות לעובדי המעבדה הזוטרים או המורשים, זה פחות רלוונטי כי הם ניידים, אבל זה מתייחס יותר לעובדים הבכירים.

שמרית שקד-גיטלין: שמרית שקד-גיטלין: מה הנפקות?

שמרית שקד-גיטלין: הרחבתם את רשימת המקצועות שהם יכולים להתמחות בהם?

שמרית שקד-גיטלין: צמצמתם?

שמרית שקד-גיטלין: פרופ' מיכאל מאיר: היה עדכון של הרשימה, כי הרשימה הקודמת בתקנות לא היתה בשלה מספיק.

שמרית שקד-גיטלין: אתם רואים שגם עכשיו – אחרי הבשלות שלנו – זה עדיין מתוקן פה.

שמרית שקד-גיטלין: אלה שינויים קוסמטיים, הייתי אומר, לא מעבר לכך.

שמרית שקד-גיטלין: אילנה מישר: על-פי התקנות, עובד מעבדה רפואית בכיר מופקד ואחראי על עד שמונה עובדים בתחום מסוים.

שמרית שקד-גיטלין: בתחומים של העובדים הבכירים, הם מחולקים לפי התחומים האלה.

שמרית שקד-גיטלין: זה חלק מההגדרה של המקצועות האלה.

שמרית שקד-גיטלין: שמרית שקד-גיטלין: האם אתם חושבים שהתקנות בנוסח הנוכחי אכן נותנות את המענה לבעיה של אנשים שלא היה להם מקום להתמחות בו?

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: לא, ואני אסביר.

שמרית שקד-גיטלין: פרופ' מיכאל מאיר: אני חושב שכן.

שמרית שקד-גיטלין: התקנות – בפורמט הישן – דרשו תקופת השתלמות של חצי שנה.

שמרית שקד-גיטלין: שמרית שקד-גיטלין: עבודה מעשית של 600 שעות.

שמרית שקד-גיטלין: פרופ' מיכאל מאיר: עבודה מעשית.

שמרית שקד-גיטלין: היו בעיות עם זה כי אנשים לא מצאו מקומות לעבודה המעשית.

שמרית שקד-גיטלין: זה היה מחוץ לתקנים, היו צריכים להתקבל במעבדה, בתור ספיח.

שמרית שקד-גיטלין: למעבדה לא היה אינטרס כי צריך רק להשקיע בהם, ואז הם הולכים.

שמרית שקד-גיטלין: היו גם תביעות שאנשים שבאו להשתלם, טענו לקיום יחסי עובד-מעביד בתום ההשתלמות.

שמרית שקד-גיטלין: ולכן, הרבה מוסדות גדולים – הקופות בכללן – החליטו לא לקבל משתלמים, ונותרו מוסד אחד או שניים בארץ, ובכללם המחלקה שלי בהדסה, שקיבלנו משתלמים, אבל זה לא ענה על המצוקה.

שמרית שקד-גיטלין: לכן, אמרנו אחרת.

שמרית שקד-גיטלין: הפכנו את זה בישיבה הקודמת לתקופת סטז', שמשמעותה שאנשים יתקבלו לעבודה - כשיש משרה ובתשלום - והתקופה הראשונה של העבודה, היא תהיה תקופת ההשתלמות.

שמרית שקד-גיטלין: לאחר חצי שנה המנהל יקח על אחריותו שהעובד ראוי להיות עובד מעבדה, יכתוב למנהל האגף לרישוי.

שמרית שקד-גיטלין: הסטז' הזה יחד עם הבחינה, יקנו לו את התעודה.

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: לא חשוב מה תחליטו, חשוב העניין הבא, ואני אסביר – ואת זה בדרך כלל אני לא אומר.

שמרית שקד-גיטלין: בדיוק מה שקורה עכשיו עלול לגרום לכך שלא יהיו יותר משתלמים.

שמרית שקד-גיטלין: לא יהיו יותר, משלוש סיבות.

שמרית שקד-גיטלין: ראשית, תקופת ההכשרה; שנית, התשלום הכספי; שלישית, אין נכונות של ההנהלות – בניגוד למה שאמר פרופ' מאיר – לקלוט עובדים משתלמים.

שמרית שקד-גיטלין: אני רוצה שנבין.

שמרית שקד-גיטלין: עד היום, קלטנו במעבדת כימיה מסוימת עובדים.

שמרית שקד-גיטלין: למדו, השתלמו, קיבלו סכום זעיר – נכון, דרשו יחסי עובד-מעביד – ובסוף השלושה-ארבעה חודשים קיבלו את ההכשרה ממנהל המעבדה.

שמרית שקד-גיטלין: תמורת זה שאתה רוצה להעתיק את עצמך למישהו, נוצר מצב פרדוכסלי – ובצדק, אתה קולט אותו על תקן – אף אחד לא יתן לכך תקן.

שמרית שקד-גיטלין: גם ככה יש חוסר טוטלי בכוח-אדם; אני כמנהל לא הייתי משקיע היום במשתלם, ואני אומר לכם: שלושה חודשים אני מחפש משתלם אחד לעשרות מעבדות – אף מקום עבודה לא מוכן לקלוט עובד ולשלם לו לפחות שכר מינימום, 4,000 שקל, לתקופת הכשרה.

שמרית שקד-גיטלין: הוא מעדיף לקלוט עובד עם התעודה – ויש מעבר.

שמרית שקד-גיטלין: שמרית שקד-גיטלין: לא קורה שהם צריכים כבר עובדים חדשים?

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: לא.

שמרית שקד-גיטלין: שמרית שקד-גיטלין: אף פעם לא צריכים עובדי מעבדה חדשים?

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: לא.

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: עובד מעבדה פורש לפנסיה.

שמרית שקד-גיטלין: זהו?

שמרית שקד-גיטלין: גמרנו?

שמרית שקד-גיטלין: אין את מי לקבל?

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: חוסר של כוח-אדם טוטלי, כן, אבל אני אסביר.

שמרית שקד-גיטלין: אני מסתובב בכל המעבדות בארץ – אין קליטה.

שמרית שקד-גיטלין: אומר פרופ' מאיר שבהדסה היו כמה – יבורך.

שמרית שקד-גיטלין: אני לא מדבר על יחידי הסגולה.

שמרית שקד-גיטלין: הכללית למשל, לא מוכנה לאכוף את ההחלטה.

שמרית שקד-גיטלין: פרופ' מיכאל מאיר: אתה רק מחזק את הטענה.

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: לא תהיה אפשרות.

שמרית שקד-גיטלין: חברים, לא יקלטו כי זה עולה 4,000 שקל.

שמרית שקד-גיטלין: ד"ר ענת בית אור: אבל אם הם צריכים תקן, אז הם יקלטו.

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: אבל הם לא מייצגים, לצורך העניין, את המוסד כאכיפה.

שמרית שקד-גיטלין: הם מייצגים את המעבדות, ומי שקובע בקליטה זה מנהלי בתי-החולים, מנהלי אגפים של כוח-אדם.

שמרית שקד-גיטלין: זה קל לכתוב.

שמרית שקד-גיטלין: לכן, אני חוזר לבקשה המקורית שתקופת ההכשרה לא צריכה להיות יותר משלושה חודשים.

שמרית שקד-גיטלין: בלאו הכי, כפי שהיא הוצגה, היא לא מייצגת משהו.

שמרית שקד-גיטלין: בשלושה חודשים למעסיק, להכשיר עובד מעבדה – אם עבר את הבחינה – הרבה יותר נוח, פחות כסף, כדי להשתמש בו מייד אחר כך כעובד עם תעודת הכרה, לפחות זמנית.

שמרית שקד-גיטלין: שישה חודשים, צריך 4,000 שקל – מדובר בעשרות אלפי שקלים – כאשר לא יוצא לך בשלב זה דבר מהעובד.

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: האם יש מי שסבור ששלושה חודשים זוהי תקופה מספקת?

שמרית שקד-גיטלין: נגדיר זאת אחרת.

שמרית שקד-גיטלין: מי חושב שזה לא מספיק?

שמרית שקד-גיטלין: ד"ר עמנואל גזית: אני מבקש להעיר בעניין.

שמרית שקד-גיטלין: אני חושב שההתייחסות לכל המקצועות כאל זהים מבחינה זאת, היא לא נכונה.

שמרית שקד-גיטלין: אני חושב שבמעבדת IVF או במעבדת גנטיקה, שישה חודשים זה בוודאי לא מספיק.

שמרית שקד-גיטלין: לעומת זאת, במעבדה ביוכימית אולי שלושה חודשים זה כן מספיק – אתם תגידו.

שמרית שקד-גיטלין: לכן, ההתייחסות שלנו צריכה להיות אולי דיפרנציאלית, אבל אני חושב שהמינימום הנדרש צריך להיות בין ארבעה לשישה חודשים.

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: חברים, אני אומר לכם, עם יד על הלב – תחליטו שישה, תחליטו שישה – אני הולך מעבדה- מעבדה, חודשיים מאז שיצאה הוראת נציבות שירות המדינה.

שמרית שקד-גיטלין: אף מנהל בית-חולים, אף מעבדה – לא קולטים עובד אחד משתלם.

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: סליחה.

שמרית שקד-גיטלין: קודם נאמר במפורש שלא קלטו עד היום מן הסיבה הפשוטה – כיוון שלא רצו ליצור בכלל אופציה של מעמד עובד מעביד.

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: לא.

שמרית שקד-גיטלין: בשלושה חודשים כבר יש את זה.

שמרית שקד-גיטלין: נציבות שירות המדינה נתנה כבר לפני ארבעה חודשים הוראה שאפשר לקלוט אותם על תקן – עם התקנות, בלי התקנות – אפשר לקלוט אותם.

שמרית שקד-גיטלין: ואף אחד, בסך הכול – למעט יחידי סגולה של אחד או שניים – לא קולט.

שמרית שקד-גיטלין: שמרית שקד-גיטלין: אבל אם לא קולטים – גם לארבעה חודשים לא יקלטו.

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: שלושה חודשים – בחישוב כלכלי, עדיין סביר כי יש אחרי כן שנה זמנית.

שמרית שקד-גיטלין: מה זה אומר שנה זמנית?

שמרית שקד-גיטלין: דיברתי על כך אתמול עם עורכת-דין אילנה מישר ועם מנהל האגף למקצועות רפואיים, ד"ר שנון.

שמרית שקד-גיטלין: אחר כך יש לו שנה זמנית.

שמרית שקד-גיטלין: אם בכל זאת, אחרי שהוא קיבל את הזמני, הוא לא טוב – לא תאריך לו את הזמני יותר.

שמרית שקד-גיטלין: שמרית שקד-גיטלין: אבל זה אותו היגיון.

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: אני הבינותי שבישיבות קודמות כבר סוכם שתקופה של חצי שנה זוהי תקופה שהיתה מקובלת.

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: לא.

שמרית שקד-גיטלין: היא לא תעמוד במבחן.

שמרית שקד-גיטלין: לא הייתי בדיון הראשון.

שמרית שקד-גיטלין: היא לא תעמוד במבחן המציאות.

שמרית שקד-גיטלין: יכול להיות שתיאורטית היא מקובלת.

שמרית שקד-גיטלין: אז מה?

שמרית שקד-גיטלין: פרופ' מיכאל מאיר: אני חושב שמשהו לא ברור לידידי אשר.

שמרית שקד-גיטלין: כל העניין היה שלא היו מקומות למשתלמים.

שמרית שקד-גיטלין: משתלמים זה לא היה על משרות של מעבדה, אלא זה היה אקסטרה תקני, ולאיש לא היה תקן ולא היה לו משרה לתת, ובא משתלם וביקש לעבוד חצי שנה במעבדה.

שמרית שקד-גיטלין: אנשים לא קיבלו את המשתלמים האלה ונוצרה מצוקה גדולה.

שמרית שקד-גיטלין: יתרה מכך.

שמרית שקד-גיטלין: היה מצב שאנשים שכבר מצאו מקום להשתלם וכבר עמדו בכול – לא מצאו משרה, כי יש מעט מאוד משרות.

שמרית שקד-גיטלין: עכשיו אמרנו להיפך.

שמרית שקד-גיטלין: יש משרה במעבדה, יקבלו את העובד שיש לו את ההשכלה המתאימה בבסיס, והוא יתחיל לעבוד על המשרה שיש למעבדה, והתקופה הראשונה תהיה הסטז'.

שמרית שקד-גיטלין: זאת תהיה תקופה שבה הוא זמני, תחת הסתכלות, תחת מעקב, ואחרי חצי שנה אם הוא היה בסדר – זה יעבור לתהליך של קבלת הרישוי.

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: האם יש כאן נציגות של מרכזי עבודה של מעבדות, קופות חולים?

שמרית שקד-גיטלין: אני מבקש את ההתייחסות שלכם לגבי עצם השאלה האם תקלטו מתמחים בסיטואציה הזאת כפי שמוגדרת, לחצי שנה.

שמרית שקד-גיטלין: צבי רואש: שמי צבי רואש, אני מנהל מעבדות ארצי של קופת-חולים מאוחדת.

שמרית שקד-גיטלין: בעקבות השינוי שפרופ' מאיר דיבר עליו, אנחנו בהחלט קולטים עכשיו אנשים על תקן, כי אנחנו מאמינים שאחרי השישה חודשים הם יעברו את הבחינה וגם יישארו אצלנו.

שמרית שקד-גיטלין: לפני כן, לא היה ניתן לעשות את זה כי היינו צריכים לקבל אותם חינם.

שמרית שקד-גיטלין: הקופה שלי לא היתה מוכנה לשלם אפילו ביטוח לאומי, אז לא קיבלתי משתלמים.

שמרית שקד-גיטלין: כרגע הפתח נפתח.

שמרית שקד-גיטלין: ד"ר ענת בית אור: שמי ד"ר ענת בית אור, מנהלת מחלקת מעבדות במכבי שירותי בריאות.

שמרית שקד-גיטלין: אני מסכימה עם פרופ' מאיר.

שמרית שקד-גיטלין: אנחנו היינו במצוקה מאוד קשה – היו לנו תקנים פנויים ולא יכולנו לקלוט אנשים לעבודה כי הם באו עם כל הניסיון, עם כל הידע, אבל חסר להם הכרה במעמד, והיום זה בהחלט פותח פתח שמישהו שהוא מתאים בתכונות שלו – ייכנס, יעבוד, ואחר כך ניתן לו את ההכשר של התעודה, ואני בהחלט תומכת.

שמרית שקד-גיטלין: ד"ר צבי לרנר: ד"ר צבי לרנר, מנהל מעבדה ביוכימית.

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: היכן?

שמרית שקד-גיטלין: ד"ר צבי לרנר: במעבדה המרכזית של קופת חולים כללית.

שמרית שקד-גיטלין: לגבי השישה חודשים השתלמות, באמת משקיעים הרבה כדי ללמד.

שמרית שקד-גיטלין: אחרי שלושה חודשים אנחנו מתחילים להרוויח את הרווח הזה.

שמרית שקד-גיטלין: לכן, לא כדאי ללמד בשלושה חודשים, אלא קבענו מינימום שישה חודשים – שתהיה קצת תועלת מהלימודים שאנחנו משקיעים.

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: אתה אומר שחצי שנה זה ריאלי .

שמרית שקד-גיטלין: ד"ר צבי לרנר: מינימום.

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: איך אדוני מתייחס לשאלה אם אפשר להסתפק גם בשלושה חודשים?

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: אבל אנחנו שמענו פה שיש העדפה לגבי שישה חודשים.

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: סליחה.

שמרית שקד-גיטלין: בקופת-חולים מאוחדת – יסלח לי מר רואש – אין אף תקן, יש הסכמים אישיים לכל עובדי המעבדה.

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: אבל יש פה התחייבות.

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: בקופת חולים מכבי יש הסכמים אישיים, זה לא תקנים.

שמרית שקד-גיטלין: ד"ר ענת בית אור: מה פתאום.

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: בקופת-חולים כללית יש הסכמים.

שמרית שקד-גיטלין: בתי-חולים ממשלתיים זה הסכמים.

שמרית שקד-גיטלין: אף אחד לא קולט.

שמרית שקד-גיטלין: ד"ר ענת בית אור: על איזה הסכמים אתה מדבר.

שמרית שקד-גיטלין: אני לא מבינה על מה הוא מדבר.

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: אתם רוצים להביא את המצב למאבק של איגוד מקצועי בעוד חצי שנה, בעוד חודשיים.

שמרית שקד-גיטלין: אני אומר לכם – תחליטו מה שאתם רוצים - - ד"ר ענת בית אור: סליחה, זה לא נכון מה שאתה אומר.

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: - - אני אכבד אתכם – אבל אני עמדתי בהפגנות מול קופת-חולים מאוחדת, אני יודע בדיוק מה קלטו.

שמרית שקד-גיטלין: ד"ר ענת בית אור: זה לא נכון.

שמרית שקד-גיטלין: אין הסכמים אישיים, למעט בהנהלה הבכירה.

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: רבותי, פה זה המוסד המחוקק.

שמרית שקד-גיטלין: אם יתברר שזה לא יעמוד במבחן המציאות – זה יובא לדיון מחדש.

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: לא יהיו לך אנשים.

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: לא יהיו אנשים, זאת אומרת זה לא יעמוד במבחן המציאות.

שמרית שקד-גיטלין: אשר גולדשלגר: אז נחזור אחרי הטעויות?

שמרית שקד-גיטלין: נעשה את הטעויות.

שמרית שקד-גיטלין: אני מבקש להבהיר – סליחה שאני קצת מתלהב.

שמרית שקד-גיטלין: יש לך אחרי כן שנה של עובד זמני.

שמרית שקד-גיטלין: תנצל את השנה של עובד זמני, בשביל מה שישה חודשים?

שמרית שקד-גיטלין: עם שלושה חודשים עוד אפשר לחיות שמנהל בית-חולים "אסף הרופא" יסכים לקלוט לשלושה חודשים.

שמרית שקד-גיטלין: הוא אומר: שלושה חודשים אני אשקיע.

שמרית שקד-גיטלין: שישה חודשים, הוא יגיד: אני לא צריך אותו כבר.

שמרית שקד-גיטלין: אני אקח מישהו שיש לו הכרה במעמד.

שמרית שקד-גיטלין: קריאות: - - - היו"ר יצחק גלנטי: תודה.

שמרית שקד-גיטלין: רבותי, זה לא נפתח מחדש לדיון.

שמרית שקד-גיטלין: אילנה מישר: "תחילה 7.

שמרית שקד-גיטלין: תחילתן של תקנות אלה 14 ימים מיום פרסומן (להלן – יום התחילה).

שמרית שקד-גיטלין: " "הוראת מעבר 8.

שמרית שקד-גיטלין: (א) מי שערב פרסומן של תקנות אלה השלים עבודה מעשית לפי תקנה 62ה(א)(1)(א) או (ב), או 62ה(ב)(1) או (2), לתקנות העיקריות כנוסחן ערב פרסום תקנות אלה (להלן – התקנות הקודמות), רשאי להיבחן בבחינה כאמור בתקנה 62ה(א)(1)(ג) או (ב)(3) לתקנות הקודמות, לפי הענין, במשך תקופה של 12 חודשים מיום התחילה שבמהלכה יתקיימו שני מועדי בחינה.

שמרית שקד-גיטלין: "

יצחק גלנטי: זאת אומרת, גם וגם.

יצחק גלנטי: אילנה מישר: כן.

יצחק גלנטי: "(ב) מי שערב פרסומן של תקנות אלה החל בעבודה מעשית, כאמור בתקנת משנה (א), רשאי להשלימה במשך 14 חודשים מיום התחילה ולהיבחן בבחינה כאמור בתקנה 62ה(א)(1)(ג) או (ב)(3) לתקנות הקודמות, לפי הענין, במשך תקופה של 12 חודשים, מיום שהשלים את העבודה המעשית כאמור, שבמהלכה יתקיימו שני מועדי בחינה.

יצחק גלנטי: "

שמרית שקד-גיטלין: אילנה, האם את חושבת ש-14 חודשים זה מספיק?

אילנה מישר: התחושה שלי שלא יהיו אנשים שיבחרו במסלול הזה משום שהמסלול החדש – ייתכן מאוד שהוא עדיף מבחינתם בלאו הכי, אבל במידה שמישהו כן התחיל והוא רוצה להשלים במתכונת הקודמת – נותנים לו את האפשרות.

אילנה מישר: היו"ר יצחק גלנטי: הוראת מעבר.

אילנה מישר: ד"ר אמיר שנון: מבחינתי, התקופה היא ארוכה מדי כי המשמעות היא שבמשך שלוש שנים לפחות – אם לא יותר – במקום בחינה אחת אני צריך לקיים ארבע בחינות.

אילנה מישר: שמרית שקד-גיטלין: למה?

אילנה מישר: 14 ועוד 12.

אילנה מישר: שנתיים וחודשיים.

אילנה מישר: ד"ר אמיר שנון: לא, אבל בסעיף (ב) הוא יכול להשלים את הלימודים תוך 14 חודש, ואחרי כן אני צריך לתת לו עוד שנה.

אילנה מישר: לקיים ארבע בחינות זה מסובך מאוד, צריך לחבר אותן.

אילנה מישר: שמרית שקד-גיטלין: אני מבינה.

יצחק גלנטי: היועצת המשפטית, האם את רוצה לשנות את ההדפסה?

יצחק גלנטי: שמרית שקד-גיטלין: אין צורך.

יצחק גלנטי: אנחנו מאשרים, בשינויים.

יצחק גלנטי: היו"ר יצחק גלנטי: אני מעמיד את נוסח התקנות להצבעה.

יצחק גלנטי: מי בעד?

יצחק גלנטי: מי נגד?

יצחק גלנטי: מי נמנע?

יצחק גלנטי: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין תקנות בריאות העם (מעבדות רפואיות)(תיקון), התשס"ח-2008, נתקבלו.

יצחק גלנטי: היו"ר יצחק גלנטי: 1 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.

יצחק גלנטי: התקבל פה אחד.

שמרית שקד-גיטלין: נעיר שאם מישהו יחשוב אחר כך שהתקנות האלה לא מופעלות בצורה נכונה – תמיד הוועדה פתוחה לשמוע.

שמרית שקד-גיטלין: היו"ר יצחק גלנטי: תודה רבה, הישיבה נעולה.