ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 17, פרוטוקול מספר 353, 2008-01-08 10:00

יצחק גלנטי: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

יצחק גלנטי: אני שמח לפתוח את הישיבה הרביעית באותו הנושא.

נועה בן שבת: אנחנו קראנו את סעיף 11א, אבל בינתיים יש פה הצעה לנוסח חלופי, ואני מבינה שזה משקף הסכמה בין משרד התמ"ת, המעסיקים וההסתדרות הכללית.

נועה בן שבת: אני רוצה להעיר לגבי סעיף מס' 5 בהצעת החוק.

נועה בן שבת: מוזכרים שם תיקונים לחוק הביטוח הלאומי.

נועה בן שבת: אנחנו הזכרנו את סעיף 200ב, אבל זה צריך להיות סעיף 271ב.

נועה בן שבת: עכשיו אפשר לדון שוב בסעיף 11א לאור ההסכמות.

דבורה אליעזר: לאחר הדיון בוועדה באנו בדברים עם ההסתדרות הכללית החדשה, הממונה על השכר והמעסיקים, והגענו להסכמה בנוגע לסעיף הזה.

דבורה אליעזר: להזכירכם, מדובר בסעיף שמדבר על השכר שמקבל מגויס.

דבורה אליעזר: בדיונים קודמים העלו את החשש של מגויסי חוץ, שמגיעים למפעל הקולט והשכר שלהם עלול להיפגע מזה שהם נקלטים לתפקיד אחר.

דבורה אליעזר: כפשרה סוכם כי תינתן אפשרות לחתום על הסכם קיבוצי, ולהוציא שכר הרחבה בעניין שכר מגויסי החוץ.

דבורה אליעזר: כמחדל ברירה יישאר ההסדר הקבוע בחוק.

אריה אלדד: האם מחדל ברירה זו המדיניות הממשלתית למלחמה הבאה?

דבורה אליעזר: אני מדברת על כך שהשכר ישולם לפי התפקיד שממלא המגויס במקום העבודה שבו הוא נקלט, לפי ההסכם הקיבוצי.

דבורה אליעזר: במידה ואין הסכם קיבוצי השכר ייקבע לפי הסכמה בינו לבין המעסיק.

דבורה אליעזר: כאשר אין הסכמה הזו, זה ייקבע לפי מה שיקבע המפקח הכללי על כוח אדם בשעת חירום.

דבורה אליעזר: אני קוראת את סעיף 11: בסעיף 23(א) לחוק העיקרי, אחרי "מגויס" יבוא "ייקבע לפי הוראות הסכם קיבוצי או צו הרחבה שחלים על המגויס ושיקבעו הוראות לעניין זה, ואם אין הסכם קיבוצי או צו הרחבה כאמור, או זכויות מגויס החוץ לפי הוראות ההסכם הקיבוצי או צו ההרחבה כאמור נופלות מהזכויות שיהיו למגויס החוץ לפי ההוראות שבהסכם הקיבוצי שחל על בעל המפעל – השכר".

ורד וייץ: זה צריך להיות "המגויס" בלי "חוץ".

דבורה אליעזר: השכר יהיה בהתאם להסכם הקבוע בחוק היום.

דבורה אליעזר: זו ברירת המחדל.

יצחק גלנטי: אני מבין, שהגעתם לכלל סיכום בנושא הזה.

אריה אלדד: אני לא הבנתי את הנוסח.

נועה בן שבת: היום קבוע בסעיף שהשכר יהיה בהתאם להסכם הקיבוצי שחל על בעל המפעל.

נועה בן שבת: בהעדר הסכם כזה הוא ייקבע לפי הסכמה הדדית, ובהעדר הסכמה הדדית לפי קביעת המפקח הראשי.

נועה בן שבת: עכשיו אנחנו מוסיפים את ברירת המחדל הראשונית.

נועה בן שבת: כלומר, אם ייקבע הסכם קיבוצי, או יינתן צו הרחבה להסכם קיבוצי שייקבע את הזכויות שיחולו על מגויס, השכר יהיה לפי אותו הסכם קיבוצי.

נועה בן שבת: אם לא ייקבע כזה הסכם או שייקבע כזה הסכם אבל הזכויות שבו נופלות מהזכויות הקיימות בהסכם קיבוצי שחל על בעל המפעל, יינתנו זכויות לפי הסכם קיבוצי שחל על בעל המפעל.

נועה בן שבת: קבענו ברירה ראשונה, שאליה פונים קודם כל, וזה אותו הסכם קיבוצי שיעסוק בזכויות של מגויס בשעת חירום.

אריה אלדד: השורה התחתונה היא, ששכרו של המגויס לא ייפגע.

נועה בן שבת: לפי ההסכמה שהגיעו אליה, הכלל הזה לא בהכרח, אלא לפי מה שייקבע בהסכם הקיבוצי.

נועה בן שבת: אם ההסכם הקיבוצי יקבע שהשכר יהיה כפי השכר שהיה למגויס בטרם גיוסו, זה הכלל שיחול.

נועה בן שבת: אם הוא יקבע הוראה אחרת, זה מה שיחול.

נועה בן שבת: בכל מקרה לא יינתן לו פחות מההסכם הקיבוצי שחל אצל בעל המפעל, שאצלו הוא מבצע את העבודה.

אריה אלדד: לפי זה יכול להיות שאדם שהשתכר 10,000 שקלים במקום עבודתו הקודם, והוא עבר בשעת חירום לעבוד במפעל ששם השכר הקיבוצי הוא 5,000 שקלים לחודש, זה מה שהוא יקבל.

נועה בן שבת: נכון.

נועה בן שבת: אם לא ייקבע אחרת בהסכם קיבוצי וזה ההסכם הקיבוצי שחל על בעל המפעל, כך יהיה.

אריה אלדד: האם הכוונה של ההסתדרות החדשה היא שבהסכמים החדשים יהיה מעוגן מנגנון של שמירה.

ורד וייץ: כמובן.

אריה אלדד: כלומר, אנחנו מגלגלים את הטיפול הנקודתי בעניין הזה להסכמים קיבוציים עתידיים.

יצחק גלנטי: זה מוסכם.

אריה אלדד: עלי זה מקובל.

ורד וייץ: הכוונה היא להרחיבם בצו הרחבה על כל המשק.

דוד קשני: האם יישמרו לו זכויות הפנסיה?

ורד וייץ: תכף נדב על זה.

נועה בן שבת: לגבי הפרשות – לא נאמר שמדובר בשכר שאינו כולל זכויות פנסיה, אבל יש הוראה מיוחדת לגבי המשך הפרשות של המעביד שלו.

נועה בן שבת: בדיון האחרון הצגנו כמה חלופות, ויש חלופה אחת שנבחרה והיא שמירת זכויות הפנסיה על ידי המעביד הרגיל.

יצחק גלנטי: כאשר נגיע לסעיף, נראה אם יש חילוקי דעות.

רחל הרצוג: לפעמים יש הסכם קיבוצי, שאיננו נותן פתרון לשיטת עבודה שהשתנתה בעת חירום.

רחל הרצוג: אני מדברת על הרופאים שעובדים עד 16:00 ואחר כך יש להם כוננויות ותורנויות.

רחל הרצוג: ברגע שיש שעת חירום סוג העבודה משתנה, וזה הופך למשמרות של 12 שעות.

רחל הרצוג: אין לזה פתרון בהסכם הקיבוצי, וגם לא יכול להיות לזה פתרון בהסכם כללי או בהסכם שיהיה לו צו הרחבה.

רחל הרצוג: אני לא חושבת שצריך להשמיט את הסיומת: לפי הסכמת.

רחל הרצוג: ..

נועה בן שבת: היא לא מושמטת, היא נשארת.

נועה בן שבת: נכנס רק מרכיב ראשון לתוך הסעיף, שהוא הברירה הראשונה.

רחל הרצוג: אם היא נשארת, חזרתי בי.

נועה בן שבת: אני מבינה שההסכם הקיבוצי מתכוון להתייחס גם למקרים האלה.

נועה בן שבת: כיוון שהסכם קיבוצי מתייחס למצבו של מגויס, הוא יכול להתייחס גם לתנאים המיוחדים המתחייבים מכך שמדובר בשעת חירום.

רחל הרצוג: אני שמחה לשמוע.

ורד וייץ: כפי שסיכמנו, ייתכן ומבחינת הנוסח יבואו שינויים כאלה ואחרים ברמה הטכנית, אבל העיקרון הוא העיקרון המובא כאן.

ורד וייץ: הוספנו את ברירת המחדל של הסכם קיבוצי או צו הרחבה, והיה ואין הסכם קיבוצי או צו הרחבה או שהסכם צו הרחבה כזה קובע זכויות שנופלות מן הזכויות שחלות על בעל המפעל, לפי הסכם קיבוצי שחל עליו, תחול ברירת המחדל כפי שהיא קיימת היום בחוק.

דבורה אליעזר: קוראת סעיף 12: בסעיף 24 לחוק העיקרי, אחרי פסקה (2) יבוא: "(3) דין שירות עבודה של מגויס חוץ כדין שירות מילואים כמשמעותו בחוק האמור, לעניין איסור הפיטורים, וכן לעניין רציפות".

דבורה אליעזר: בהמשך לדיונים קודמים, ביקשנו לעגן איסור לפטר מגויס חוץ ולשמר את הזכויות התלויות בוותק.

יצחק גלנטי: האם יש מי שרוצה להתייחס לסעיף?

יצחק גלנטי: אני מבין שזה סוכם וסגור.

חזקיה ישראל: כן.

אריה אלדד: זה אפילו הגיוני.

דבורה אליעזר: קוראת סעיף 12א: בסעיף 25 לחוק העיקרי, האמור בו יסומן (א) ואחריו יבוא: "(ב) על אף האמור בסעיף קטן (א) – נהגו מגויס חוץ ומעבידו או המעביד בלבד, לשלם תשלומים לקופת גמל, ימשיך המעביד לשלם תשלומים כאמור בעד התקופה שבה משרת מגויס החוץ אצל בעל המפעל, והכל בשיעורים ולפי שכר העבודה כאילו הוסיף מגויס החוץ לעבוד אצל מעבידו.

דבורה אליעזר: בסעיף קטן זה, "קופת גמל" – כהגדרתה בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה-2005.

יצחק גלנטי: אני רואה שיש פה שתי חלופות.

נועה בן שבת: חלופה ב' היא זו שנבחרה.

נועה בן שבת: היו שתי חלופות.

נועה בן שבת: היתה חלופה שבעל המפעל במסגרת זו שמשלמת לעובד הוא גם יפריש לו את הזכויות לקופות גמל, בהתאם למה שנהוג אצלו.

נועה בן שבת: הועלה חשש, שהוא יתחיל להפריש לקופות שהוא לא מכיר, וזה לפעמים אפילו לתקופות יותר קצרות, וזה יוצר בלבול.

נועה בן שבת: המטרה של הסעיף היא להבטיח את שמירת רצף הזכויות, ולכן החלופה שמוצע לבחור בה היא החלופה השנייה, שמדברת על כך שהמעביד הקבוע של העובד הוא זה שימשיך להפריש את התשלומים.

וילמה מאור: האם זה כולל גם פנסיה?

נועה בן שבת: זה כולל כל תשלום לקופת גמל, גם למטרת ביטוח פנסיוני.

יצחק גלנטי: האם יש סיכום בין כל הגורמים שחלופה ב' היא מקובלת?

חזקיה ישראל: היא מקובלת.

חזקיה ישראל: בהסכם הקיבוצי שייחתם, כפי שהיה בברירת מחדל 1, נתייחס גם לסוגיה הזו.

חזקיה ישראל: יכול להיות שגם בסעיף הזה נגיע למצבים בהם נצטרך להתחשבן, אבל זה יהיה במסגרת הסכם קיבוצי.

נועה בן שבת: אז צריך לקבוע החרגה להסכם קיבוצי.

נועה בן שבת: ההסכם הקיבוצי לא יכול לעמוד בסתירה מוחלטת להוראה.

ורד וייץ: לכן, אנחנו מציעים שלגבי הסעיף הזה תבוא גם אותה ברירת מחדל, כמו שעשינו לגבי השכר.

נועה בן שבת: אפשר לומר: הכל אלא אם כן נקבע אחרת בהסכם קיבוצי.

ורד וייץ: עם הוראות מטיבות.

ורד וייץ: הניסוח הוא לא סגור, אבל זה העיקרון.

יצחק גלנטי: לא.

יצחק גלנטי: אני חושב, שהיה רצוי לסגור עכשיו את הניסוח.

חזקיה ישראל: אין לי בעיה עם הניסוח.

שי סומך: יש כאן מנגנון שבו מעביד משלם עבור שכר שהוא לא משלם.

שי סומך: צריך לבדוק את ההיתכנות של מנגנון כזה מבחינת הכללים של קופות הגמל.

שי סומך: השכר משולם על ידי בעל המפעל החדש, והתנאים הסוציאליים משולמים על ידי בעל המפעל הנוכחי.

ורד וייץ: לא בהכרח.

דבורה אליעזר: מדובר במנגנון שקיים כבר בנוגע לחיילי מילואים, לעובדות בשמירת הריון ולעובדות הנמצאות בחופשת לידה.

יצחק גלנטי: כלומר, זה לא חדש.

חזקיה ישראל: לכן בחרנו בניסוח הזה.

חזקיה ישראל: יחד עם זאת, אנחנו נרצה בהסכם הקיבוצי להתייחס גם לסוגיה הזו.

נועה בן שבת: אני מציעה לומר: כאילו הוסיף מגויס החוץ לעבוד אצל מעבידו, והכל אם לא נקבעו הוראות מטיבות בהסכם קיבוצי או בצו הרחבה לעניין מגויסי חוץ.

חזקיה ישראל: בסדר.

דבורה אליעזר: קוראת סעיף 13: בסעיף 26 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א), פסקה (1) – תימחק.

דבורה אליעזר: לפי החוק, יש שורה של חוקי עבודה שלא חלים.

דבורה אליעזר: אנחנו מוחקים את חוק איסור אפיית לילה כי הוא כבר לא קיים.

דבורה אליעזר: קוראת סעיף 14: אחרי סעיף 39 לחוק העיקרי יבוא: 39א (א) השר ימנה ועדה מייעצת לעניין קביעת מפעלים למתן שירותים קיומיים כאמור בפסקה (4) להגדרה "שירותים קיומיים" (ב) בוועדה המייעצת יהיו חברים – (1) שני נציגי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ואחד מהם יהיה יושב ראש הוועדה.

דבורה אליעזר: (2) נציג של משרד הביטחון (3) נציג ראש הג"א, או נציג המשרד לביטחון פנים והמשטרה, לפי העניין (4) נציג של ארגון עובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה (5) נציג של ארגונים ארציים יציגים של מעבידים שלדעת השר הם נוגעים בדבר (ג) התייעצות עם הוועדה המייעצת בהתאם להגדרה "מפעל למתן שירותים קיומיים" תיערך בכל מניין של הוועדה, ובלבד שלכל חברי הוועדה ניתנה הזדמנות להשתתף בהתייעצות.

דבורה אליעזר: (ד) לא התאפשרה, מפאת הנסיבות, התכנסות של הוועדה המייעצת, יכול שהתייעצות בהתאם להגדרה "מפעל למתן שירותים קיומיים" תבוצע גם באופן טלפוני או בכתב, לרבות בדואר אלקטרוני או בפקס.

יצחק גלנטי: חלה כאן התקדמות רצינית.

יצחק גלנטי: אני מבין שהנושא הזה גם סגור.

ראדי שאהין: אני מצטער אם אני לא אדבר ברוח הוועדה, כי אני לא מומחה בוועדות הכנסת.

ראדי שאהין: אניי רוצה לומר כמה דברים מניסיוננו במלחמה האחרונה.

ראדי שאהין: יש כמה דברים שחסרים לי בסעיף הזה.

ראדי שאהין: קודם כל, רצוי שיהיה בוועדה המייעצת גם נציג של משרד הבריאות.

ראדי שאהין: יש המון מעבידים: קופת חולים כללית, מכבי, מאוחדת, לאומית, לשכות בריאות, וכל מוסדות אחרים, שאין להם ייצוג בהסתדרות הכללית שמייצגת את כולם.

ראדי שאהין: יש בעיה ייחודית לרופאים.

ראדי שאהין: הרופאים לא מחכים לשום צו.

ראדי שאהין: ברגע שיש צו חירום כולם מתגייסים באופן אוטומטי.

ראדי שאהין: ידידי פרופ' מכיר את הבעיה מקרוב.

ראדי שאהין: כאשר יש בעיה, מייד מתגייסים.

ראדי שאהין: בוועדה המייעצת לשר חייבת להיות נציגות למשרד הבריאות, שמכיר את הבעיות מהשטח.

ראדי שאהין: חלק מהבעיות הוצגו כאן.

ראדי שאהין: אנחנו הרופאים עוברים לצורת עבודה שונה, משמרות של 12 שעות, לפעמים 24 שעות או 48 שעות.

ראדי שאהין: לעיתים אף ישנים בבית החולים.

ראדי שאהין: יתרה מזו, יש אנשים שמגיעים לעזור מבתי חולים אחרים שמרוחקים מאזור האירוע, אפילו מחו"ל.

ראדי שאהין: נתקלנו בבעיה קשה היכן להלין את האנשים האלה, למצוא להם מקום מוגן, איזה ביטוח רפואי יש להם וכו'.

ראדי שאהין: יש הרבה סוגיות כאן.

ראדי שאהין: מי אחראי מבחינה מקצועית?

ראדי שאהין: יש הרבה סעיפים כאן, שוועדות כאלה כלליות יכולות לעזור לגביהם.

ראדי שאהין: לכן, צריך להכניס שני גורמים: נציג משרד הבריאות ונציג ארגון רופאים.

ראדי שאהין: במצבי החירום המפעלים העיקריים שעובדים הם בתי החולים ושירותי הרפואה.

אריה אלדד: לפחות לגבי ההערה האחרונה שלך, סעיף קטן (5) נותן מענה.

רחל הרצוג: לא.

רחל הרצוג: מדובר בארגוני מעסיקים.

אריה אלדד: מדובר בארגונים ארציים של מעבידים.

ראדי שאהין: הר"י הוא לא ארגון של מעבידים.

ראדי שאהין: במלחמה האחרונה הייתי עם קו טלפון פתוח כל הזמן עם הר"י, כי היו שאלות של הרופאים בשטח: איפה אני אישן, איזו אחריות מקצועית יש לי וכו'.

אריה אלדד: אני במקרה מכיר את המנגנון.

אריה אלדד: הגוף האחראי על רפואה בשעת חירום מכיל בתוכו נציגים של קופות החולים, צה"ל ומשרד הבריאות.

אריה אלדד: הוועדה העליונה לאשפוז בשעת חירום היא זו שמגבשת את המדיניות לגבי שעות העבודה, לגבי התנאים ואיך עושים את הביטוחים.

אריה אלדד: אני לא בטוח, שכל אחד מהמרכיבים של הוועדה העליונה לאשפוז בשעת חירום צריך להיות גם מיוצג בוועדה הזו.

רחל הרצוג: זה מספיק שהוועדה תהיה מיוצגת פה.

יצחק גלנטי: האם למשרד התמ"ת יש תשובה לכך?

אלי פז: אני חושב, שצדיק מלאכתו נעשית בידי אחרים.

נועה בן שבת: חשוב להבין, שאנחנו מדברים פה על ועדה מייעצת לתחום מאוד מצומצם, רק לאותם מפעלים למתן שירותים קיומיים, שהפסקת העבודה בהם תגרום לפגיעה רבה בכלכלה שמשפיעה על המשק כולו.

נועה בן שבת: כלומר, אנו מדברים בעיקר על מפעלים, על נמלי ים או על פעילות שהיא כלכלית.

נועה בן שבת: לא מדובר פה על אותם מרכיבים של טיפול באוכלוסייה, של מתן שירותי בריאות שלגביהם לוועדה המייעצת אין תוקף.

נועה בן שבת: באחד הדיונים הקודמים עלתה בקשה, שכן תהיה ועדה מייעצת גם לנושא הזה.

נועה בן שבת: בינתיים הוסכם שהוועדה המייעצת מצומצמת רק לנושאים של אותם מפעלים היכולים לגרום לפגיעה רבה בכלכלה.

רחל הרצוג: אנחנו רוצים שיהיה נציג למשרד הבריאות.

רחל הרצוג: צריך מישהו שיתאם בין הקופות.

רחל הרצוג: מחר יכולה גם לקום קופה חמישית, ואיזושהי קופה יכולה להיפגע.

רחל הרצוג: חשוב שיהיה נציג של ועדת האשפוז העליונה.

נועה בן שבת: אני מבקשת שתאמרי את ההסבר שלך לגבי קופות החולים.

רחל הרצוג: מהניסיון של המלחמה הזו בצפון, גם בגלל שאלות של מיקום וגם בגלל שאלות של מיגון, היו סניפי שהתאחדו.

רחל הרצוג: במקומות מסוימים עבדו רק שירותי בריאות כללית, ונסגרו קופות לאומית.

רחל הרצוג: יכול להיות שקופה אחרת, בגלל צמצום הפעילות שלה, תקבל פחות העברות מחוק ביטוח בריאות.

רחל הרצוג: אולי כן תהיה פגיעה כלכלית, ואולי כן צריך לחשוב איך לתקן את זה.

יצחק גלנטי: האם את רואה בזה פגיעה כלכלית במשק כולו?

רחל הרצוג: לא במשק כולו, אלא בקופה עצמה.

אריה אלדד: זו לא הבעיה.

רחל הרצוג: אני חושבת, שחשוב שיהיה נציג שידאג שיישמר האיזון.

אלי פז: הוועדה הזו עוסקת בשאלה, האם בית חולים זיו צריך להיות מפעל למתן שירותים קיומיים או לא.

אלי פז: היוזמה לכך באה מרשות האשפוז העליונה, ששוקלים ומבקשים להכריז על תנאי העסקה.

רחל הרצוג: זה לא רלוונטי לפה.

אלי פז: כל הנושא הזה מתבצע באמצעות רשות האשפוז העליונה.

אלי פז: שם אתם יכולים להיות חלק מזה.

רחל הרצוג: אני לא דיברתי עלינו, אלא על נציגות של מערכת הבריאות.

אלי פז: היוזמה באה ממשרד הבריאות.

אלי פז: בלא מעט מקרים, ועדת הבריאות בא לוועדה המייעצת ומבקש להכריז על מפעל זה או אחר כמפעל למתן שירותים קיומיים.

אלי פז: מהרגע שהמפעל הוכרז כך, כל דרך ההפעלה מתבצעת על ידי הרשות העליונה.

ישי יודקביץ: בפסקה (2) נאמר: נציג של משרד הביטחון.

ישי יודקביץ: אני מציע לחדד את זה ולומר: "נציג של משרד הביטחון או נציג של משק לשעת חירום".

אלי פז: משרד הביטחון ביקש להשאיר את הנוסח כפי שהוא.

אריה אלדד: מל"ח כפוף ממילא למשרד הביטחון.

יהושוע קופלביץ: יש בעיה עם הנושא הזה.

יהושוע קופלביץ: כרגע הסמכות נמצאת במטה מל"ח ארצי.

יהושוע קופלביץ: בעקבות הקמת גופים חדשים ישנה אפשרות לפרשנות נוספת.

יהושוע קופלביץ: אנחנו מבקשים שלא תהיה פרשנות נוספת, ושהדברים יהיו ברורים.

אריה אלדד: אני מבקש שתדבר ברחל בתך הקטנה.

אריה אלדד: האם רחל לא תהיה כפופה לשר הביטחון?

יהושוע קופלביץ: רחל תהיה כפופה לשר הביטחון, אבל גם מל"ח כפוף לשר הביטחון.

יהושוע קופלביץ: כרגע, על פי החלטת הממשלה, הסמכות נמצאת בידי מל"ח ואנחנו מבקשים שהסמכות תמשיך ותישאר בידי מל"ח משרד הביטחון.

נועה בן שבת: כלומר, נציג משק לשעת חירום במשרד הביטחון.

יהושוע קופלביץ: בסדר.

יצחק גלנטי: היות ומל"ח כפוף למשרד הביטחון, נשאלת שאלה האם קיימת אפשרות שמשרד הביטחון יבוא ויגיד שהוא לא רוצה את מל"ח אלא גוף אחר.

דוד קשני: זה מה שקרה במלחמה.

דוד קשני: לא גייסו את מל"ח.

יהושוע קופלביץ: גם זה יכול להיות.

יהושוע קופלביץ: אני לא רוצה להגיד כן או לא.

יצחק גלנטי: היות ומל"ח שייך למשרד הביטחון, צריך להשאיר בידי משרד הביטחון את הסמכות להחליט מי יהיה הנציג.

אריה אלדד: דווקא בגלל שמערכת היחסים בין מל"ח ורחל והזרועות השונות עוד לא מעוגנים ומוסדרים, נראה לי שהניסוח הזה של נציג משרד הביטחון הוא הכוללני.

אריה אלדד: כאשר יוסדרו היחסים, יהיה ברור מי מייצג את מה.

אריה אלדד: אני לא חושב, שכאן אנו צריכים להיכנס למשהו כאשר בעוד חודשיים מערכת יחסי הגומלין עלולה להשתנות, והוא כבר לא יהיה מופקד.

יהושוע קופלביץ: גם לגבי שינוי מערכות, הנושאים האלה לא ישונו.

יצחק גלנטי: נתנו לכם מספיק זמן כדי להגיע לכלל הסכמה ביניכם.

יצחק גלנטי: אני חושב שזוהי ההסכמה האחרונה.

יצחק גלנטי: אם היה לזה משמעות חריגה יוצאת מן הכלל, היה לזה היה מקום להרחבת הדיון בנושא.

יצחק גלנטי: אני לא מוצא פה חריגה או פרשנות המבטלת את ההסכמה שהיתה עד עכשיו.

נועה בן שבת: ההסתדרות הרפואית דרשה קודם נציגות של משרד הבריאות.

נועה בן שבת: בסעיף 2 להצעת החוק, תוקן סעיף 3(ד) והוא עוסק באנשים נוספים שיהיו פטורים משירות עבודה.

נועה בן שבת: ההסתדרות הרפואית ביקשה שההתייעצות בנושא הזה תהיה גם עם הארגון המייצג בענף הנוגע ולא רק בארגון המייצג את המספר הגדול של העובדים במדינה.

יצחק גלנטי: אז זהו הענף הנוגע בדבר.

אלי פז: הסכמנו לכך.

נועה בן שבת: והוועדה גם מאשרת את זה.

דבורה אליעזר: קוראת סעיפים 15-18: 15.

דבורה אליעזר: בסעיף 40(ב) לחוק העיקרי, אחרי "המפעל החיוני" יבוא "או המפעל למתן שירותים קיומיים" ובמקום "שבו" יבוא "שבהם".

דבורה אליעזר: 16.

דבורה אליעזר: בסעיף 4 לחוק העיקרי, בכל מקום, אחרי "מפעל חיוני" יבוא "או כמפעל למתן שירותים קיומיים".

דבורה אליעזר: 17.

דבורה אליעזר: בסעיף 46(ב) לחוק העיקרי, אחרי "כמפעל חיוני" יבוא "כמפעל למתן שירותים קיומיים".

דבורה אליעזר: 18.

דבורה אליעזר: בסעיף 52(א) לחוק העיקרי, במקום "שר העבודה" יבוא "השר" ואחרי "16(א)" יבוא "16א, 16ב".

דבורה אליעזר: הסעיפים האלה מתייחסים לתיקונים טכניים בלבד.

דבורה אליעזר: בכל מקום בו כתוב מפעל חיוני, יהיה כתוב גם מפעל למתן שירותים קיומיים.

דבורה אליעזר: קוראת סעיף 19, תחילה ותחולה: תחילתו של חוק זה, למעט סעיף 1(6), ביום פרסומו.

דבורה אליעזר: תחילתה של פסקה (6) בסעיף 1 לחוק זה, ביום כ"ג בטבת התשס"ח (1 בינואר 2008), והיא תחול לגבי קריאה לאימון בצו שניתן באותו יום או לאחריו.

נועה בן שבת: סעיף ב' מיותר, כי אנחנו כבר עברנו את המועד.

נועה בן שבת: סעיף ב יתייחס רק לתחולה ולא לתחילה.

שי סומך: השאלה היא, מתי זה יתחיל.

נועה בן שבת: הסעיף הזה מתאים את הגדרת השנה לצורך חישוב ימי אימון, כפי שמתייחסת לחיילי מילואים.

נועה בן שבת: קיווינו שזה יהיה בתחילת ינואר 2008, אבל אנחנו כבר בהתחלה.

נועה בן שבת: ייתכן שזה יהיה ביום פרסומו.

נועה בן שבת: העיקר שהקריאה לאימון תהיה בצו שניתן באותו יום או לאחריו.

נועה בן שבת: אנחנו מדברים על רוב רובה של השנה בכל מקרה.

דבורה אליעזר: מקובל.

נועה בן שבת: סעיף (ב) יאמר: פסקה (6) בסעיף 1 לחוק זה תחול לגבי קריאה לאימון בצו שניתן ביום התחילה או לאחריו.

דבורה אליעזר: מקובל עלינו.

יצחק גלנטי: אנחנו עוברים להצבעה.

יצחק גלנטי: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין הצעת החוק התקבלה פה אחד

יצחק גלנטי: תודה רבה, הישיבה נעולה.