ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 286, 2008-01-08 10:00

אופיר פינס-פז: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

אופיר פינס-פז: על סדר יומנו הצעה לדיון מהיר: האם ראוי לחדש את הפעילויות בנחל הקישון של חברת הכנסת אורית נוקד.

אופיר פינס-פז: אנחנו במסגרת של דיון מהיר אני מזכיר לכם, הדיון הזה יסתיים בדיוק בשעה 11:00 ולכן לא נוכל אולי לדון בכל הדברים.

אופיר פינס-פז: יחד עם זה אסור לשכוח שוועדת הפנים והגנת הסביבה דנה בנושא נחל הקישון ב-11 ביוני בשנה שעברה, לפני כחצי שנה, כך שהנושא של נחל הקישון נמצא על סדר יומנו באופן דיי קבוע.

אופיר פינס-פז: אני רוצה לבקש מחברת הכנסת נוקד להציג את המניעים או הדברים שגרמו לה לבקש דיון מהיר בנושא, בבקשה.

אורית נוקד: בוקר טוב ותודה רבה לך אדוני יושב ראש הוועדה.

אורית נוקד: אני יזמתי את הדיון בעקבות כתבה שקראתי באחד העיתונים, שהוועדה הבין משרדית שמונתה ליישם ולעקוב אחר דו"ח שמגר, כביכול התירה לצופי ים חיפה, לחתור בנחל הקישון.

אורית נוקד: ועדת שמגר לא קבעה שיש קשר ישיר בין תחלואת החיילים, אבל היא לא שללה קשר כזה.

אורית נוקד: אני באה ממקום שאומר שבמקום שיש ספק אין ספק, וכמחוקקת וכחברת כנסת אני חושבת שיש לנו תפקיד חשוב ביותר לראות ולפקח אחר הדברים שנעשו מאז, וזה בעצם היה הטריגר לדיון הזה.

אורית נוקד: כאשר גם לכבוד הישיבה הזו גם קראתי את החומר שהופק על ידי המ.מ.מ, וזה המקום באמת להודות לאורי טל שעשה עבודה מאוד מקיפה, ואני רוצה להעלות מספר נקודות נוספות שעולות מהדו"ח.

אורית נוקד: למרות האיסור, יש עדיין דייג בנחל הקישון ונראה שמשרד החקלאות מתקשה לאכוף את האיסור ואני רוצה לדעת אם יש כאן נציגים של משרד החקלאות, מה מתכוון המשרד לעשות?

אורית נוקד: יש עכשיו כפי שגם ציינתי שיש אימוני חתירה בנחל של מועדון חתירה פרטי, שוב, האם יש דרך לאכוף את האיסור לשוט בנחל?

אורית נוקד: לפי מכתב של משרד החינוך שנשלח לצופים העבריים, הוצאת הסירות של צופי ים חיפה נדרשת להיות בצורה מנהלתית, בגרירה או חתירה ואז אני שואלת הם יש חשש ליצירת גלים והרטבת החניכים כתוצאה מכך.

אורית נוקד: ועוד דבר אחרון וחשוב כי הוא נוגע לעיקרון שהוא מקובל על כולנו, עיקרון השקיפות, הוועדה הבין משרדית לא מבצעת ולא מפרסמת את הפרוטוקול של הדיונים שלה ואני רוצה לשאול האם יש מקום לשקיפות רבה יותר בנושא או בקרה של ארגונים שעניינם איכות הסביבה ובכל מקרה כדאי שגם בכנסת אנחנו נדע מה הפרוטוקול אומר.

אופיר פינס-פז: תודה.

אופיר פינס-פז: אני רק רוצה להזכיר לחברים, ולבאים לישיבה הזו את הסיכום של הדיון הקודם מלפני חצי שנה:

אופיר פינס-פז: ברור לוועדת הפנים כי הגורמים הממונים לא עומדים בתוכנית האב לשיקום נחל הקישון כפי שנקבעה.

אופיר פינס-פז: הסיבה המרכזית לכך היא המשך הזרמת פסולת תעשייתית או שפכים תעשייתיים, תימלחות לנחל.

אופיר פינס-פז: אמנם בכמויות ובהיקפים הרבה פחות גדולים מבעבר, אבל עדיין בכמויות שהן בלתי נסבלות.

אופיר פינס-פז: השר להגנת הסביבה צריך לקבוע על פי המלצת הוועדה תקן נפרד להיתרי הזרמה לנחלים מהיתרי הזרמה לים.

אופיר פינס-פז: ביקשנו שיהיה תקן נפרד כי כרגע הדבר הזה יוצר בעיה והתקן הזה צריך להיות מחמיר בהרבה מאשר תקן הזרמה לים כתוצאה מהעובדה שהנחלים, מה לעשות, כל הנחלים זורמים לים, לא כל הימים זורמים לנחלים, הנחלים מטבע הדברים הם הרבה יותר קטנים, הרבה יותר פגיעים לעומת הים ולכן התקן הזה צריך להיות עוד הרבה יותר מחמיר.

אופיר פינס-פז: רני אמיר, ממשרד להגנת הסביבה, אמר שיש כבר תקנה כזאת, ויש כבר חוק כזה, זה נקרא היטל הזרמה לים והוא ייכנס בתוך שנה לתוקף, עברה חצי שנה, אנחנו כמובן נשמח לשמוע מה פשר ההערה הזאת, יכול להיות שזה טעות של הפרוטוקול, אבל רני אם תוכל לומר את הדברים, כי גם לי המשפט הזה נשמע מאוד מוזר.

אופיר פינס-פז: אחר כך היה דיון לגבי ההזרמה לים, האם צריך צינור, לא צריך צינור, עניין אחר, חשוב, אבל לא נעסוק בו כרגע.

אופיר פינס-פז: אני רוצה קודם כל לשמוע ממי שנתן את ההיתר לצופי ים, מי עומד בראש הוועדה הזאת?

אופיר פינס-פז: יוסי, המשנה למנכ"ל של המשרד להגנת הסביבה, אולי תגיד לנו מה היו הסיבות שהביאו את הוועדה להחליט שאפשר להתיר לצופי ים לחזור ולהשתמש באופן, אני מבין מוגבל, בנחל הקישון.

יוסי ענבר: הוועדה לעולם לא אסרה, אני לא יודע אם יש פה נציג של משרד החינוך, אבל אז נוכח כאן צדקה.

אופיר פינס-פז: אני לא רואה פה את צדקה.

אופיר פינס-פז: משרד החינוך כתב לי בזמנו מכתב בסוגיה הזו, ואמר שהם יעשו כל מה שאתם תגידו להם לעשות.

יוסי ענבר: עד לפני מספר חודשים, אני לא זוכר את הזמן המדויק, הצופים נהגו כפי שהם נוהגים עכשיו, צדקה החליט מיוזמתו, כיוון שלא הייתה לו הוראה ברורה והוא חיכה לישיבת הוועדה הבאה, לעצור את הפעילות של צופי ים.

יוסי ענבר: עכשיו, צריך להדגיש, הצופים לא חותרים בקישור, מדובר על קצה נמל הקישון בפתח היציאה לים, נשים את הנקודה המדויקת, אין פעילות, מבחינתנו אסור שתהיה פעילות בקישון, פעילות החתירה שנעשית היא לא חוקית, אבל אנחנו לא יודעים איך לעצור אותה.

יוסי ענבר: זו פעילות של אנשים מבוגרים, שהחליטו לעשות זאת.

יוסי ענבר: הוועדה הבין משרדית שמנכ"ל המשרד עומד בראשה ובישיבה האחרונה אני עמדתי בראשה, קיבלה את כל הנתונים לגבי איכות המים, אנחנו מדברים על ניתור רב שנתי בפתח הקישון, מבחינת איכות המים אין שום בעיה לבצע שם פעילות.

יוסי ענבר: למרות זאת, כפי שאמרת, אמרנו שניקח את עיקרון הזהירות המונעת, ולא תתבצע פעילות של חתירה או פעילות שבה יש התזה רבה של מים, והסירות ייגררו או יצאו יציאה מנהלתית 100 – 200 מטר אל מחוץ לנמל, ושם תתחיל הפעילות.

יוסי ענבר: אחרת הפעילות הזאת שאני חושב שהיא חשובה לבני הנוער, תיפסק.

יוסי ענבר: הנתונים שיש בידינו היום, ואנחנו מדברים לדעתי על שש שנים אחרי ועדת שמגר, אחרי פעילות רבה של המשרד וגורמים אחרים מול מפעלי הקישון, מי הנחל עצמם וגם מי הנמל, איכותם פי אינסוף יותר טובה מאשר הייתה, בעת האירועים שבגינם התקיימה ועדת שמגר.

אופיר פינס-פז: אבל עדיין, כפי שהוועדה מצאה בדיון היסודי שהיא קיימה לפני חצי שנה, שעדיין יש הזרמת שפכים ועדיין המים לא ראויים לפעילות בנחל הקישון.

יוסי ענבר: אתייחס לזה בהמשך.

יוסי ענבר: אני רוצה לכן להפריד בין הנחל עצמו לבין הנמל, שרובו הוא מי ים ולא מי נחל, הנחל נמהל שם כמעט בצורה אינסופית.

יוסי ענבר: יש לנו בדיקות רבות גם במי הנחל.

אופיר פינס-פז: מי מבצע את זה?

יוסי ענבר: רשות הנחל שנמצאת פה, וגם אגף ים וחופים באמצעות החברה לחקר הימים והאגמים.

יוסי ענבר: יש לי פה דו"ח שאנו מוציאים כל שנה, זה דו"ח של 2006 עוד מעט יצא 2007, שסוקר את כל חופי ישראל וגם את נקודות הנמל, וכן בעלי החיים שהם אינדיקציה בקרקעית האזור המדובר בו, מבחינת החיים ומתכות וכל מיני זרים אחרים, וקיימת ירידה דרסטית בתכולת המתכות וכן הלאה.

יוסי ענבר: לכן הוועדה הבין משרדית, כפי שהוצג לה לפני שבועיים, מצאה לנכון שאין סיבה הייתה להפסיק ולכן כמו שהיא לא הורתה להפסיק, היא נתנה את האישור להמשיך כי אין סיבה שלא להמשיך את הפעילות מתוך הנחה שלא נכנסים חזרה לתוך הנחל.

יוסי ענבר: אם מותר לי רק להתייחס לדברים האחרים, אפשר להציג פה מספרים ושרון מרשות הנחל תציג.

יוסי ענבר: בגדול, כמות המזהמים שזרמה לקישון פחתה במעל ל-90% במרבית המזהמים.

יוסי ענבר: יחד עם זאת והזכרת את זה, הפתרון הנכון כפי שאנחנו חושבים ולא כולם חושבים ככה, הוא להוציא את התימלחות האלה לים כי שם גוף המים בים יכול לספוג אם יש טעויות ועלולות להיות טעויות, לעומת זאת הנחל, כל טעות, כל מה שנבנה בו בעמל רב או ייבנה בו בעמל רב, ייהרס במחי יד.

יוסי ענבר: לכן אנחנו חושבים שצריך להוציא צינור, דבר שדורש אולי דיון נפרד בוועדה.

אופיר פינס-פז: זה דורש דיון מסודר במשרד להגנת הסביבה.

יוסי ענבר: הדיון במשרד בוצע.

אופיר פינס-פז: אז למה אתם לא עושים את זה?

אופיר פינס-פז: זה לא טעון אישור ועדת הפנים והכנסת.

יוסי ענבר: אני לא אמרתי, השר להגנת הסביבה ומנכ"ל המשרד, החליטו לאשר הוצאת צינור מוצא ימי שאורכו כחמישה קילומטר, מעבר לרכס הכורכר בים, זה לא הולך מהיום למחר והנושא כעת בעבודה.

יוסי ענבר: לגבי תקן ההזרמה לנחלים, יש תקן - - -

אופיר פינס-פז: יש תקן ספציפי לנחלים?

יוסי ענבר: יש תקן לנחלים, שאנחנו כרגע בהליך תקנות שלו, במסגרת התקן לאיכות קולחין באופן כללי.

יוסי ענבר: יש תקן לאיכות קולחין שמגדיר איכויות להזרמה, להשקיה בלתי מוגבלת וגם להזרמה לנחל.

יוסי ענבר: התקן הזה קיים ואותו אנחנו מיישמים דרך היתר שנקרא היתר הזרמה לנחל, או צו הרשאה לנחל, לא בקישון אלא בנחלים אחרים, על הקישון החלטנו אותו להשאיר תחת הוועדה להיתרי הזרמה לים.

יוסי ענבר: אבל לכל הנחלים בארץ, כל פעם שמקבלים היתר, אם מקבלים היתר להזרמה לנחל יש תקן להזרמה.

יוסי ענבר: לגבי התוכניות לשיקום הנחל, אני מציע שרשות הנחל תתייחס, יש פעילות רבה והיא עובדת בקצב שלה.

אופיר פינס-פז: אני אשקול את ההצעה שלך בכובד ראש, תודה.

דב חנין: אדוני היושב ראש, קודם כל אני מברך על קיומו של הדיון הזה כי הוא הזדמנות נוספת לעלות את הסוגיה של הקישון על שולחננו וזו סוגיה שצריכה להיות על שולחננו, אז ברכות לחברת הכנסת נוקד ולך אדוני היושב ראש.

דב חנין: נחל הקישון הוא דוגמה של המפגעים הסביבתיים במדינת ישראל, אבל הוא גם דוגמה של התחלת התמודדות עם המפגעים האלה ולפני שאני אומר את דברי הביקורת שיש לי לומר, אני רוצה להביע הערכה לעבודה של אנשי רשות נחל הקישון שעושים עבודה מאוד מסורה בתנאים מאוד מורכבים, באזור מאוד פגוע בכדי באמת להשיב לנו נחל שהיה בעבר, אבל במשך השנים התדרדר להיות משהו אחר לגמרי.

דב חנין: הבעיה הגדולה של נחל הקישון היא שעדיין גם היום כשאנחנו מדברים, הזיהום התעשייתי אל הנחל נמשך.

דב חנין: הזיהום התעשייתי לנחל, הזרמת שפכים תעשייתיים אל הנחל נמשכת, וכל עוד הדבר הזה לא ייפתר, כל עוד לא תהיה מדיניות תקיפה יותר כלפי מפעלי התעשייה שממשיכים להזרים שפכים תעשייתיים אל הנחל, אנחנו נמצא באיזה שהוא מין מעגל שבו אנחנו מתמודדים עם משהו אחד, אבל הבעיות חוזרות אלינו מהכיוון השני.

דב חנין: ההזדמנות של הישיבה הזו מבחינתי, היא הזדמנות לקרוא קודם כל למשרד להגנת הסביבה להחמיר את ההתייחסות שלו כלפי מפעל התעשייה באזור מפרץ חיפה, אותם המפעלים שהם המקורות של הזיהומים התעשייתיים.

דב חנין: אנחנו יכולים לשדרג באופן משמעותי את הדרישות מאותם המפעלים לגבי השפכים שהם פולטים החוצה.

דב חנין: זו צריכה להיות לדעתי המדיניות העיקרית של המשרד, אני חושב שפתרונות קלים כמו לאפשר להם להמשיך להוציא שפכים אבל לא לשפוך אותם לקישון אלא לשפוך אותם לים, אני חושב שזו מדיניות שרק מזיזה את הבעיה אבל לא מתמודדת איתה במקור.

דב חנין: מבחינת השימושים בנחל, אני מוטרד מכמה דברים, הדבר שהכי מטריד אותי למען האמת זה הנושא של הדייג בקישון.

דב חנין: אני מאוד מוטרד מהאמירה שעדיין דגים מהקישון, מהקביעה בעצם שדגים מהקישון עדיין מגיעים על שולחנם של צרכנים בישראל.

דב חנין: אני חושב שהדבר הזה לא נתפס, לא ייתכן שדבר כזה יתאפשר ויימשך.

דב חנין: אני מצטער שמשרד החקלאות לא נמצא כאן, אני חושב שהם צריכים לתת תשובה מערכתית הרבה יותר רצינית אם בצורת מנגנוני אכיפה, אם בצורת מנגנוני ענישה, אי אפשר שאנשים ימשיכו לדוג בקישון ואי אפשר שהדגים האלה יגיעו לשולחנם של ישראלים.

דב חנין: הבעיה של מועדון החתירה מאוד מטרידה, אני חושב שאם יש היום איזה שהיא לקונה שלא מאפשרת לכם להפעיל סמכות כלפיי החותרים בנחל ואנחנו מדברים חותרים בנחל עצמו, אני חושב שיש פה בעיה.

דב חנין: לפי דעתי, אני אומר את זה מבלי שבדקתי את הנושא המשפטי עד עומקו, יש לכם סמכויות ואני מציע לכם להשתמש בהם, אבל אם אתם חושבים שאין לכם סמכויות, אז אנחנו מוכנים לעזור, כי סמכויות כאלה צריכות להיות, זה מקום שהוא מסוכן לחתירה ולא צריך לאפשר לאנשים לסכן את עצמם גם אם הם רוצים את זה, אפילו אם הם מבוגרים והם רוצים לסכן את עצמם.

דב חנין: הכנסת הזו כבר עשתה כל מיני מעשים של הגנה על אנשים גם כשהם רוצים להתנהג התנהגות מסוימת, הכנסת בחרה להגן עליהם מעבר למה שהם היו מוכנים.

דב חנין: לעניין צופי הים, שהוא אולי העילה הישירה לדיון המהיר הזה, השאלה שלי היא לכל הגורמים המעורבים, אם בינתיים לא עדיף להעביר גם את פעילותם של צופי הים אל החוץ השקט, אני יודע שלשם הועברו כל פעילויות, או רוב פעילויות, הספורט הימי בחיפה, למה צופי ים שזה בסך הכול גוף של נערים שעושים פעילות ספורטיבית וצריך לעודד אותם ולברך אותם, למה גם הפעילות הזו לא תועבר למקום שבו אנחנו לא נמצאים בספר הסקנה.

דב חנין: אני יודע שהם לא מבצעים את הפעילות שלהם בתוך הקישון, אבל כל נהלי היציאה שלהם מהקישון, גרירה ולא חתירה וכל ההוראות האחרות מלמדות אותי שכנראה יש כן בעייתיות ביציאה מן המקום הזה.

דב חנין: תודה אדוני.

אופיר פינס-פז: תודה.

אופיר פינס-פז: צופי ים.

אליעזר טרינצר: אני רוצה לאשר ולהבטיח, שאנחנו נוהגים לפי הנהלים של משרד החינוך וגוררים את הסירות החוצה, מחוץ לשובר הגלים ואין לילדים שום רגליים במים, יש איסור על השחייה וכל שכן על צלילה.

אליעזר טרינצר: אם תסתכלו במפה שמצורפת לדף הזה שנמסר, תראו שהמרחק מצופי ים מחוץ לשובר הגלים הוא משהו כמו 150 מטר, זה זמן מאוד קצר של גרירה ואין שום חשש למגע עם המים.

אליעזר טרינצר: מה גם שאומרים שהמים נקיים, כך שזו הגנה על הגנה.

אופיר פינס-פז: אין לך בעיה בעניין הזה?

אליעזר טרינצר: לנו אין שום בעיה, ההורים בשבט כולם בעד פעילות.

אופיר פינס-פז: למה אתם לא בחוף השקט?

אליעזר טרינצר: החוף השקט הוא חוף רחצה מוכרז, אין בו מזח, אין בו שירותים לעגון סירות או לאכסן סירות, ואין את המתקנים כדי שכיתת לימוד לילדים תוכל לעשות איזושהי פעילות חינוכית.

אליעזר טרינצר: פנינו לעיריית חיפה בנושא הזה, כדי למצוא מקום חלופי.

אופיר פינס-פז: אבל בכל זאת, חלק ממיטב השייטים של ישראל הם מהאזור הצפוני, ומשם הם פועלים.

אוהד קלוגני: הם יצאו מהקישון.

אופיר פינס-פז: אבל איפה הם פועלים עכשיו?

אוהד קלוגני: גם מהקישון וגם משם.

אליעזר טרינצר: יש שם פעילות של מועדון פרטי בחוף השקט ומעגן הספורט בקישון נשארו צופי ים, זבולון ומועדון החתירה.

אופיר פינס-פז: אוקיי, שרון, מה קורה בקישון, יש חידושים בחצי שנה האחרונה מבחינת תוכנית האב, תוכניות העבודה שלכם, עמידה ביעדים?

שרון נסים: יש שיפור מאוד חיובי בשנים האחרונות, רשות נחל הקישון עוסקת רבות בנושא הזה, נכון, בתקציבים מאוד קטנים ועם קשיים וזה אזור עם קונפליקט מאוד גדול---

אופיר פינס-פז: למה תקציבים מאוד קטנים, אמרו לנו באוצר שכל מה שמשרד להגנת הסביבה יבקש הוא יקבל, אתם צריכים רק לבקש, אתם לא יודעים לבקש כנראה.

שרון נסים: אנחנו גם נבקש ואנחנו נבקש גם מהמזהמים, לא יודעת אם נבקש זה הגדרה, לשלם את חלקם בזיהום הנחל ולהשיב אותו לידי הציבור ואנחנו עושים עבודה רבה בנושא.

שרון נסים: הייתי רוצה רק להעיר הערה בעניין תוכנית האב.

שרון נסים: תוכנית האב של נחל קישון איננה מתייחסת רק לנושא הפסקת ההזרמות או צינור מוצא ימי, שזה מאוד חשוב, יש תהליכים נוספים שאפשר לעשות אותם במקביל, לדוגמה, פארק מטרופולין הקישון שהוא נמצא בתכנון, נושא של תוכנית מים לנחל שגם נעשה סקר ראשוני של איזה כמות ומה איכות של מים שצריך לנחל.

שרון נסים: עכשיו אנחנו בשלב ב' של איתור צרכים מאיפה לקחת את המים, מאיזה קידוחים, זה בשלבי סיום.

שרון נסים: נושא של קרקעית נחל הקישון, עשינו סקר---

אופיר פינס-פז: כמה כסף וכמה זמן צריך כדי להשמיש את נחל הקישון לפעילויות רגילות?

שרון נסים: צריך הרבה תקציבים.

אופיר פינס-פז: את תצאי לפנסיה לפני זה או אחרי זה?

שרון נסים: לא, אני אופטימית, אני מקווה שהילדים שלי שיהיו ישוטו וידוגו בקישון.

שרון נסים: בגדול מדובר על צינור מוצא ימי שסדר הגודל של העלויות זה משהו כמו עשרה מיליון דולר וזה יושט על המפעלים.

שרון נסים: נושא של בוצת קרקעית הנחל, הסדימנט בקרקעית הנחל שעשינו סקר ואנחנו יודעים את הכמות שלו, 400 אלף קוב של סדימנט מזוהם בפחממנים ובמתכות כבדות, כולל בריכות הבוצה שנותרו עדיין לגדות הנחל, אז זה שישים מיליון דולר.

שרון נסים: כרגע, הקמנו ברשות ועדת מומחים ואנחנו הולכים לשייך, זה דבר ייחודי, קודם כל לא נעשה סקר כזה בארץ, קדחנו לעומק של עשרים מטרים מהקרקעית ועשרים קידוחים גם ערכנו במהלך הסקר הזה.

שרון נסים: ואנחנו כרגע עושים שני תהליכים, אחד אנחנו הוצאנו RFI, זה בקשה למידע, לדעת איזה טכנולוגיה סביבתית טובה שקיימת וה-RFI הוא כרגע בתהליך וניגשו כבר 17 חברות שהן חברות גדולות והנושא נמצא בעיצומו.

אופיר פינס-פז: מי ישלם את זה?

שרון נסים: מי ישלם את זה?

שרון נסים: אז כפי שהשבתי, המזהם ישלם ולכן הייחודי זה שוועדת המומחים כרגע בודקת את הקשר בין הפעילות התעשייתית בגדות הנחל במהלך השנים לזיהום, זאת אומרת שאנחנו נוכל לשייך את חלקו של כל אחד מהמפעלים שזיהם את הנחל, ומדובר בפרויקט מאוד קשה, עם המון ויכוחים.

שרון נסים: ומבחינה מקצועית, בגלל זה גם יש ועדת מומחים שתיתן תשובה בנושא.

אופיר פינס-פז: אבל יגידו לכם שהם זיהמו בסמכות וברשות.

שרון נסים: נכון מאוד, אבל גם בתשקיף הכלכלי, מבחינה חוקית יכול להיות גם התיישנות והם ערים לזה, אנחנו גם עדכנו את רוכשי בתי הזיקוק, בתשקיף הכלכלי נרשם להם בפירוש שהם צריכים לשקם את הקישון ואת קרקעית הקישון וצוין גם המספר של 50 מיליון דולר.

אופיר פינס-פז: על כמה מפעלים מדובר?

שרון נסים: מדובר על שבעה מפעלים שהזרימו לנחל, יש גם בעבר שהזרימו לנחל והיום כבר לא מזרימים.

אופיר פינס-פז: בערך עשרה מיליון דולר למפעל כולל הצינור.

שרון נסים: אז אנחנו נשייך את זה בהתאם לכמות הזיהום וסוג המזהם ושיטת הטיפול.

שרון נסים: אנחנו נגיש את כל החומר של ועדת המומחים לשר להגנת הסביבה להמשך התהליך, יכול להיות שיהיה אחר כך מכרז ניקוי, וזה יהיה בתהליכים אחרים.

שרון נסים: לא הולכים להזרים לים, מדובר בניקוי של הסדימנט בפרויקט סביבתי לכל דבר שהסדימנט יעמוד בערכי סף לקרקעות מזוהמות, זאת אומרת שהוא יהיה נקי.

שרון נסים: לעניין ההערה שאמר פאר וייסנר, אנחנו נביא את הסדימנט למצב שהוא יעמוד כקרקע נקייה, הפתרון של הטמנה הוא לא עולה על הפרק של הטמנה בלי טיפול.

שרון נסים: הוועדה העמידה קריטריונים, רשות נחל הקישון תפקידה לשקם את הנחל, אנחנו לא מחליטים החלטות, יש את המשרד להגנת הסביבה, אנחנו יודעים לעבוד ולעשות, ובמהלך השנים עשינו, נכון להיום, הקישון פעם היה חומצי מאוד, חומצה חזקה, לא היו בו בעלי חיים, לא היה בו שום דבר.

שרון נסים: היום יש שיפור ניכר באיכות המים, קודם כל המפעלים, רק לתקן, לא מזרימים שפכים אלא קולחין תעשייתיים או תימלחות תעשייתיות.

שרון נסים: השפכים האלה מטופלים, אתה יכול להגיד שאולי היית רוצה שיטופלו יותר וזה לגיטימי, זה בסדר, אבל יש טיפול ובמהלך השנים יש שיפור משמעותי בנחל, אפשר לראות את זה בבדיקות שלנו.

שרון נסים: לדוגמה, סך כמות המתכות המוזרמות לנחל ירדה ב- 97%, סך הנפח הכולל ירד ב- 76%.

אופיר פינס-פז: הבעיה הגדולה היא מה עושים עם הבוצה ועם כל הקרקעית שהיא לא משתנה.

שרון נסים: זה פרויקט גדול, שנמצא בתהליך.

אופיר פינס-פז: זאת אומרת, עוד לא התחלתם אותו?

שרון נסים: התחלנו אותו, הסקר קרקעית - - -

אופיר פינס-פז: לא התחלתם תכלס בשטח?

שרון נסים: זה לוקח זמן, כי אין תקנות שאומרות מהו זיהום.

אופיר פינס-פז: שאלתי אם תצאי לפנסיה לפני או אחרי זה, אני לא רואה לוח זמנים, אני מצטער.

שרון נסים: אני אופטימית.

אופיר פינס-פז: את אופטימית זה בסדר, שאלתי מתי ייבחר הזכיין, האם יהיה כסף, מתי בתקציב של המשרד להגנת הסביבה יהיה סעיף תקציבי שייתן אתה עזרה, כי המפעלים כפי שאתם מתארים לא יוכלו, זה לא ייגמר בעשרים שנה, כי הם ילכו לבתי משפט וזה לא ייגמר, אם לא יהיה גם כסף ממשלתי וגם כסף מהמפעלים בהחלט, אז לא יהיה.

אופיר פינס-פז: עכשיו, הממשלה לא שמה סעיף תקציבי, אז זה מראה את כנות כוונותיה, זה לא באמת, זה הכול.

אופיר פינס-פז: אני מאוד מעריך את העובדה שאת אופטימית במסגרת תפקידך וזה חשוב, אבל אני אומר לך, תכלס בשטח, אנחנו לא רואים שהולך להיות הבדל והנחל הולך להיות מחדש שמיש לשימוש הציבור, לא בעשר השנים או 15 שנה הקרובות וזה דבר שהוא לא בסדר.

אופיר פינס-פז: חברת הכנסת טרטמן.

אסתרינה טרטמן: אדוני היושב ראש, אני מברכת אותך על כינונה של הוועדה החשובה הזאת בנושא החשוב הזה, כמובן שאני מברכת את חברתי חברת הכנסת אורית נוקד על היוזמה של הנושא החשוב הזה להעלות אותו לסדר היום הציבורי.

אסתרינה טרטמן: ואני גם עקבתי אחרי העשייה של רשות נחל הקישון והמשרד לאיכות הסביבה, תבורכו, יש עוד הרבה מה לעשות, אבל רואים שנעשית עבודה.

אסתרינה טרטמן: אין ספק שהנושא הזה הוא בהיבטים שונים כפי שציין עמיתי חבר הכנסת דב חנין, סוגית הדייג, סוגית הספורט, אבל אנחנו לא יכולים להתעלם מהעובדה שלפחות למודעות הציבורית הנושא הזה צץ ועלה בעיקר עם דגש בולט בסוגיה דווקא הצבאית.

אסתרינה טרטמן: בישיבת ממשלה בפברואר 2002 הייתה החלטה לכונן ועדה בין משרדית של המשרד לאיכות הסביבה ומשרד הביטחון להתנהלות והם גם קבעו נדמה לי שיהיה דיווח שוטף לוועדת שרים לנושא הזה מה קורה.

אסתרינה טרטמן: רציתי לשאול אותך אדוני היושב ראש, האם לנו כחברי הוועדה או לפחות לך כיושב ראש הוועדה, יש מושג אם אכן הם ממלאים את החלטת הממשלה ואחת לשישה חודשים הם מעבירים דו"ח על מה שקורה?

אופיר פינס-פז: את זה צריך לשאול אותם.

אסתרינה טרטמן: האם החלטת הממשלה, האם הממשלה מכבדת את ההחלטה של עצמה?

אופיר פינס-פז: תשאלי את הממשלה, את המשנה למנכ"ל להגנת הסביבה.

אסתרינה טרטמן: האם הדבר הזה אכן מתבצע, האם אחת לשישה חודשים יש דיווח ואנחנו כחברי הוועדה, אני חושב שנכון שגם ניקח פרקים מהדו"ח הזה שנראה מה קורה בעצם העשייה כי לעשות החלטת ממשלה לצורך הכותרת והכיתוב שאין מאחוריה שום דבר, לא עשינו כלום.

אסתרינה טרטמן: אני אתן לך להשיב, אני רק אסיים את דבריי אני מקווה שהדבר אכן מתבצע.

אסתרינה טרטמן: הדבר הנוסף לעניין הנושא הצבאי, הייתי שמחה לשמוע דווקא מנציגי הצבא שיושבים כאן, על קצה המזלג לפחות, מה הצבא היום עושה מבחינת השימושים שהיו בקישון בעבר, זכור לי שלפני כחודש וחצי פורסם שהצבא חוזר חזרה לעבוד או להתאמן במי הקישון, האם זה נכון?

שלומי בסון: אנחנו לא צוללים בקישון.

אופיר פינס-פז: השאלה היא האם אתם רוצים לצלול בקישון?

שלומי בסון: אנחנו שקופים, כל מה שאנחנו עושים הוא בשקיפות נתונים, אין לנו שום בעיה.

שלומי בסון: אנחנו לא צוללים, אנחנו מיישמים את ממצאי ועדת שמגר.

אופיר פינס-פז: אני בטוח, אין לי בזה ספק.

אסתרינה טרטמן: אני מקווה שבמקום שאתם כן משתמשים בו לצלילה נבדקו איכות המים.

אופיר פינס-פז: פאר ויסנר, יושב ראש מפלגת הירוקים וסגן ראש עיריית תל אביב, בבקשה.

פאר ויסנר: הייתי רוצה קודם כל שרשימת המפעלים המזהמים תהיה בראש חוצות ובמיוחד מול הוועדה, כל פעם שמדברים יראו את רשימת המפעלים המזהמים, נדע כל אחד מה הוא מזהם,מה הוא תורם את חלקו לנחל.

פאר ויסנר: הפתרון הזה לקחת את הזיהומים ולשנות את הכיוונים ולהגיד אנחנו מנקים את הנחלים אבל נזרים את הכול לים, זה בדיוק מה שקורה בשפדן, זה מה שקורה בכל הנחלים.

פאר ויסנר: הניסיון של המשרד להגנת הסביבה לשנות את הכיוונים, המפעלים האלה שמזהמים לא היו נותנים להם לזהם באף מקום בעולם היום ברמות מה שהם מזהמים.

פאר ויסנר: התקנים של המשרד להגנת הסביבה רחוקים מהתקנים האמיתיים שהמפעלים האלה צריכים לעשות.

פאר ויסנר: לגבי השייט בנחל, אם חיל הים לא הולך לצלול שם, זה רק בגלל דו"ח שמגר.

פאר ויסנר: הוא יודע בדיוק למה אסור לצלול שם, ודרך אגב, לשמחתי החליפות, אני מדבר כבוגר בית ספר ימי, החליפות היום של הצוללנים של חייל הים הם חליפות סגורות וממוגנות שאף אחד לא יכול.

פאר ויסנר: יושבים כאן חברי צופי ים ואומר, ואני חושב שבחתירה על הלוויתן שהיינו עושים, אתה אומר לי לא משפריץ מים, על מי לא משפריץ מים?

פאר ויסנר: אתה רוצה להגיד לי שאני כילד בגיל 16 לא היינו קופצים בנמל אשדוד להיכנס ולשכשך במים, אתה רוצה להגיד לי שאין קטע שאנחנו הופכים את הסירה ונכנסים פנימה?

פאר ויסנר: אז אני חושב שעדיף עם כל הכבוד לספורט הימי ואני מאוד רוצה שהוא ילך ויגבר למה הדבר היחיד שאנחנו עוד יכולים למכור במדינת ישראל זה ספורט ימי, אנחנו צריכים לחשוב פעמיים אם אנחנו רוצים שילדים ילכו לשוט בנחל הזה, למה שלוק קטן שילד ייקח, בטעות, שהוא קפץ והוא לא יודע בדיוק לשחות או שהוא שתה קצת, אני לא חושב שזה היה עדיף לאף אחד, ואני מצפה שהוועדה הזאת תצא בקריאה עדיין לא לשוט בנחל, הנחל הזה הוא לא בטוח, ועם כל הרצון שלנו לייצר פרקים מסביב לנחל, לנחלים שהם נחלים, אפילו זה לא נחל אכזב, זה נחל שהוא סרטן.

שרון נסים: מתי היית בקישון?

פאר ויסנר: את רוצה להגיד לי שרואים שם קצת את החול הלבן, שהוא נכנס קצת פנימה מידי פעם?

שרון נסים: שאלתי מתי היית?

פאר ויסנר: אני מסתובב בכל הארץ ואני יכול להגיד לך כסגן ראש עיריית תל אביב שגם נחל הירקון לצערי, אני את ילדי לא שולח לשוט שם.

אופיר פינס-פז: מה יש ללשכת עורכי הדין עכשיו להגיד לנו על נחל הקישון.

עמנואל וייזר: בנושא ההזרמה לים, איך זה עומד לעומת מחויבות של ישראל באמנות הבינלאומיות שהיא חתומה לגבי זיהום ים?

עמנואל וייזר: הזכיר כאן המשנה למנכ"ל, הוא מצטנע, הוא לא ציין שהתקנים הם על שמו, על שם ועדה שהוא עמד בראשה, תקני הזרמה לנחלים, אבל הוא אמר שהם חלים בכל הנחלים פרט לנחל הקישון, והשאלה שלי היא, למה?

אופיר פינס-פז: יוסי ישיב בסוף הדיון.

אופיר פינס-פז: יש עוד מישהו שרוצה לתרום לנו.

עזר פישלר: אני בהחלט חושב שהדיון הזה חשוב, אבל הוא לא מתייחס - - -

אופיר פינס-פז: אני אגב חושב שהוא לא נורא חשוב.

עזר פישלר: הוא חשוב, כי מדובר פה בבריאות של אנשים.

אופיר פינס-פז: אני לא אוהב לקיים דיונים שאני לא גומר אותם במכה לראש, אבל בסדר.

אופיר פינס-פז: אצלי דיון חשוב זה דיון שעושה הבדל, שלוקח את זה מפה לפה,כל דיון שהוא לא כזה הוא לא כל כך חשוב לי.

עזר פישלר: אני רואה את הדיון הזה בעצם כמובן מתייחס לכל הנושא של פעילות השייט ופעילות החתירה של ארגוני הימאות וגם בנושא של הפתרון לקישון, כי מצד אחד אנחנו מאמינים שהוועדה שישבה ואמרה שמותר להחזיר את הפעילות לקישון, אני מאמין שהיא עשתה עבודה נאמנה, אני לא רוצה להטיל ספק באמינות שלה.

עזר פישלר: אבל, אם זה מה שאומרים ואם באמת יש בדיקות, בבקשה, תראו לציבור, אלה הדגימות שעשינו, אלה תוצאות המעבדה.

אופיר פינס-פז: קיבלתי את התוצאות, אני יכול להעביר לך אותם, כולל הניתוח הראשוני שלהם.

עזר פישלר: אנחנו כרגע בונים תוכנית ניתור נוספת שנוכל לבדוק, ואם אכן הכול בסדר אז יופי, אבל זה בהיבט של הפעילות בקישון.

עזר פישלר: לגבי הפתרון לנחל, אני באמת חייב להגיד שאני מאוד מצטער לשמוע פעם אחרי פעם את השערורייה שקוראת, לקחת את השפכים כמו שהם במצב הנוכחי ולהזרים אותם לים.

אופיר פינס-פז: הם טוענים ש: א – זה לא שפכים, ב – זה לא כמו שהם, הם עוברים איזשהו תהליך.

שרון נסים: רשות נחל הקישון מתנגדת להזרמות קולחין תעשייתיים אל הנחל, שעדיין סובל מהזרמות התעשייה, אגב יש ניתוח באתר האינטרנט כל שנה על כל מפעל, וכל המידע הזה פתוח לציבור.

פאר ויסנר: ולים זה טוב?

פאר ויסנר: אם היית אחראית על הים, היית נותנת?

שרון נסים: הנושא הזה במשרד להגנת הסביבה, בודקים גם - - -

אופיר פינס-פז: את לא ברשות דיבור.

עזר פישלר: אנחנו בצלול, הפקנו דו"ח עם מדענים מארצות הברית שמדברים על מצב איכות הקולחין, או איך שתקראו לזה, של המפעלים והדו"ח הזה אומר שיש פער בין איכות הקולחין שמוזרמים היום לנחל למה שאפשר להשיג באמת.

עזר פישלר: וההמלצות של הדו"ח הזה, עיקר ההמלצות שבאמת שמדברים על אותו פער, המקובל על המשרד.

אופיר פינס-פז: אתם מכירים את המסמך של צלול?

שרון נסים: כן.

אופיר פינס-פז: הוא נייר "שעושה שכל" מבחינתכם?

שרון נסים: אנחנו מכירים, הוא הגיע למשרד להגנת הסביבה וגם אנחנו קיבלנו עותק.

אופיר פינס-פז: מה דעתכם על הנייר הזה?

שרון נסים: הנייר הזה לא יכול להיות טוב היות וכשבודקים BAT שזה הטכנולוגיה הסביבתית הטובה ביותר, צריך להיכנס לתוך המפעל.

שרון נסים: וצלול הם ארגון ירוק, וצריך להיכנס לתוך התהליך, לראות את התהליך, לראות חומרי גלם.

אופיר פינס-פז: ואתם נכנסתם וראיתם את חומרי הגלם?

שרון נסים: קיים דו"ח סביבה שהמשרד להגנת הסביבה עשה לפני מספר שנים, אני יודע שבתקופה הקרובה הם הולכים להוציא מכרז.

עזר פישלר: זה בעקבות הדו"ח שלנו?

שרון נסים: זה לא רק בעקבות הדו"ח שלך, כי אני גם כתבתי על חלק מהדברים.

אוהד קלוגני: אני ממועדון כרמל, שנמצא בתוך המעגן ומשתמש במעגן הספורט.

אוהד קלוגני: אני מתנגד לדמוניזציה שעושים לקישון, גם ועדת שמגר, השופט, שני הרופאים שהיו שם, אמרו שאין קשר בין התוצאות לבין מה שקרה לאנשים.

אופיר פינס-פז: מי היו הרופאים אדוני?

אוהד קלוגני: שני רופאים ממכון וייצמן, שהתנגדו למסקנה של שמגר.

אופיר פינס-פז: אני לא יודע אם זה נכון, אני לא רוצה חלילה להוציא דיבה של אף אחד, אבל לפחות חומרים שהגיעו לוועדה אומרים שהוא גם עבד עם מפעלים רבים באזור חיפה בנושאים אחרים.

אוהד קלוגני: עכשיו, אומר המומחה מהמשרד לאיכות הסביבה, שהמים בפתח של הקישון זה מי ים, זה שום דבר ממה שקשור לנושא של הבוצה שנמצאת - - -

אופיר פינס-פז: אבל השכל אומר, שהבוצה מגיעה אל הים.

אוהד קלוגני: היא זורמת למטה וכל פעם שיש גשמים היא זורמת עוד, והנחל הולך ומתנקה.

אוהד קלוגני: אני מאוד מעריך את החבר'ה - - -,

אופיר פינס-פז: הם בסך הכול רוצים לשמור עליכם.

אוהד קלוגני: הפעילות הזאת שנעשית פה, גם על ידי הוועדה הזאת, שקוראת או שעומדת לקרוא להפסיק את הפעילות של צופי הים - - -

אופיר פינס-פז: מי אמר לך שזה מה שאנחנו מתכננים לעשות, ככה אתה מכיר אותי?

אופיר פינס-פז: אתה חושב שכל גל בנחל מביא אותי?

אופיר פינס-פז: אתם תמשיכו לפעול שם, אין עם זה בעיה.

אוהד קלוגני: ביקשתם שאנחנו נזיז מצד אחד לצד שני, אז הוועדה החליטה להזיז.

אופיר פינס-פז: לא, היא לא החליטה.

אוהד קלוגני: ועדת המשנה.

אופיר פינס-פז: ועדת המשנה אמרה, שמה שקרה הוא שיקרה.

אוהד קלוגני: לכן אני אומר, חשוב מאוד לשמור על הפעילות הזו, אין בזה שום סכנה, אותו מועדון חתירה, חבר הכנסת חנין, הוא קיים כבר 75 שנה, אין שם בעיות של סרטן, זה אנשים מלח הארץ וזה חבל שבהבל פה אנחנו נמחק דברים שקשורים למורשת החיפאית.

דב חנין: אתה מדבר בצורה לא אחראית בנושא מועדון החתירה, אני אומר את זה בצער, כי לא אחראי לחתור בקישון, לא אחראי.

דב חנין: אני מדבר על מועדון החתירה, הוא מדבר על מועדון השייט, עם כל הכבוד.

אופיר פינס-פז: אתה מדבר על חתירה בתוך הקישון?

אוהד קלוגני: אני מדבר על חתירה בחלק של הנמל, לא מדבר על להיכנס לתוך הנחל.

אופיר פינס-פז: דב חנין מדבר על תופעה שאנחנו נחשפנו אליה, שאגב הרשות אומרת שהיא קיימת, שיש כאלה שחותרים בתוך הנחל,לא ליד ולא בקצה ולא בשפך הים, בתוך הנחל, זה דב חנין, כמו כולנו, מתנגד.

אופיר פינס-פז: יש כללים וצריך לשמור עליהם, הנחל מסוכן ומזוהם עדיין, השפך של הנמל, על פי הבדיקות של משרד הגנת הסביבה, פעם אחר פעם אחר פעם, הוא לא מסוכן, הוא נקי לגמרי אבל הוא לא מסוכן כתוצאה מהערבוב עם הים.

אופיר פינס-פז: אבל יש הבדל אם אתה פה או אתה פה.

אוהד קלוגני: אף אחד לא חותר בתוך הנחל, ומי שחותר ממועדון השייטים בתוך הנחל, זה כמו אותו דייג שיושב בתוך הנחל ויש כאלה ודגים, הוא לא מוכר אותם בשוק, הוא אוכל את זה משפחתו ויש הרבה כאלה והוא מסכן את נפשו, כמו אחד שנוסע על הכביש ונוסע על 160.

אופיר פינס-פז: אז אין לנו ויכוח, השאלה רק איך מטפלים בהם, אני חושב שהרשות צריכה לטפל בהם.

אוהד קלוגני: לא לעשות דמוניזציה של הקישון.

אופיר פינס-פז: אתם צריכים לטפל בהם כי אתם שם צריכים להיות האוטוריטה על כל המשתמע וצריך לתת לכם את הסמכויות או את הכלים לבצע עבודה גם בתחום הזה.

אהרון דותן: אני מאדם, טבע ודין.

אהרון דותן: שני נושאים, אל"ף, מפרץ חיפה זה לא ממש ים, ידוע שבמפרץ חיפה מה שנכנס כמעט לא יוצא, הזרמים מאוד מוגבלים.

אהרון דותן: לקחת זיהום ממקום א' ולהעביר אותו למפרץ ולא אל מחוץ לים, זה לא לים, זה יחמיר את הבעיה ולא יפתור אותה.

אהרון דותן: דבר שני שהוא אינדיקציה בעניי, במאי 2006 היה זיהום גדול של רעל, ממש רעל, פוספט אורגאני שהרעיל את הדגים, הרבה זמן אחרי זה בדיקות של דגים הראו שהדגים עדיין לא חזרו.

אופיר פינס-פז: חקירת משטרה?

אהרון דותן: הייתה צריכה להיפתח חקירת משטרה, אולי נפתחה, עברה שנה וחצי, המשטרה חוקרת במרץ, עדיין אין תוצאות, אני חושב שהציבור ישמח לדעת מה קורה.

אהרון דותן: מעבר לזה, אחרי שרשות הקישון זעקה "חמאס" ואמרה שהחומר הזה אסור שהיה בקישון, ישבה ועדת היתרים, דנה בעניין והחליטה שאת החומר הזה מותר להכניס לקישון, ומותר להזרים לים.

אהרון דותן: בדרך כלל ההזרמה מוגבלת בכמויות, במועדים, דברים כאלה, לא במקרה הזה, להכניס את החומר הזה לים.

אופיר פינס-פז: יוסי, התייחסות שלך לדברים החמורים והקשים האלה, וגם תשובה לשאלת חברת הכנסת טרטמן לגבי הדו"חות.

יוסי ענבר: מבחינתנו, אין בעיה שהפרוטוקולים יהיו פתוחים באתר האינטרנט של המשרד להגנת הסביבה, יש לנו המון ישיבות והמון דו"חות, אם יש דרישה אני אשים את זה באתר, אין לי שום סיבה, אין מה להסתיר, אם את רוצה אני אעביר לך בדואר.

אופיר פינס-פז: הפתרון הוא לא אישי לחברת הכנסת טרטמן, היא לא מבקשת אץ זה אישית אליה, הפתרון שאתה מציע באתר המשרד להגנת הסביבה הוא פתרון ראוי ובתנאי אחד, שלא יהיה פער זמן בלתי סביר בין הישבה לבין פרסום הפרוטוקול, אבל זה ברור.

יוסי ענבר: הוועדה התכנסה השנה פעמיים, זאת אומרת אנחנו שמנו לב לכך שהוועדה נרדמה, עוררנו אותה מחדש, היה דיון השנה ב- 27.6 ודיון נוסף ב- 26.12.

יוסי ענבר: ההצעה שלי ואני אעביר את זה להצעת ממשלה, אין סיבה לקיים דיון כל שלושה חודשים אלא כל שישה חודשים, אבל הנושא של הקישון במשרד להגנת הסביבה הוא נושא שמעסיק אותנו מידי יום ומידי שעה, הוא לא נושא שמטואטא מתחת לשטיח.

אסתרינה טרטמן: האם הדו"ח של ה- 26 לדצמבר מוכן?

יוסי ענבר: כן, הוא פה.

יוסי ענבר: זה לא דו"ח אלא פרוטוקול של הישיבה, אפילו יצא באותו יום.

יוסי ענבר: אין לי אותו באינטרנט, אם היית שולחת בקשה היית מקבלת תשובה, אני מודה באשמה, אני לא מפרסם באינטרנט.

יוסי ענבר: לגבי איכויות התימלחות, אנחנו כרגע לפני עבודה של צלול, ואני לא רוצה להגיב על העבודה כי היא עבודה כמו שהארגון עשה כי אין לו את הכלים המקצועיים, אנחנו מוציאים בימים אלה מכרז לחברה בינלאומית שתעשה סקירה על עבודה שעשינו קודם לגבי האם הטכנולוגיות המיושמות במפעלים לגבי השפכים עונות לקריטריון של הטכנולוגיות הטובות ביותר?

יוסי ענבר: ובהתאם לכך אם צריך נחמיר, נשנה את הדרישות מהמפעלים, עדיין בהיבט של הזרמה לים.

יוסי ענבר: כאשר אנחנו יודעים טוב מאוד מה קורה בעולם, צריך לתפור כל חליפה למפעל וזה נדבר אחר כך, בישיבה הבאה שתהיה קצת יותר חמה אני מתאר לעצמי.

יוסי ענבר: לגבי הטענה שנאמרה פה, אני לא רוצה להתייחס לחומר הספציפי.

אופיר פינס-פז: למה?

יוסי ענבר: כי אין לי את הנתונים כרגע.

יוסי ענבר: אני יושב ראש הוועדה, אני לא יודע על מה הוא מדבר לכן אני לא רוצה להגיב.

יוסי ענבר: הוא ירה פה משהו, שיביא נתונים.

אופיר פינס-פז: אבל זה מאוד מעניין, הוא טוען שצריכה להיות חקירת משטרה.

פאר וייסנר: ועדת ההיתרים של ההזרמה, לא מודיעה לציבור איפה נותנים כל הזמן היתרים.

אופיר פינס-פז: הוא אמר שהוא מוכן לפרסם את זה באינטרנט.

פאר וייסנר: את ועדת ההיתרים של ההזרמה?

אופיר פינס-פז: כן.

פאר וייסנר: אין להם פרוטוקול וסטנוגרמה.

יוסי ענבר: יש פרוטוקול ואין סטנוגרמה, מה לעשות.

פאר וייסנר: בעל המפעל אומר זאת, אחרי שלושה חודשים הוא מבקש עוד פעם ועוד פעם נותנים לו, הייתי פעם אחת בוועדה, הכניסו אותי.

יוסי ענבר: אני חוזר ואומר, לגבי הטכנולוגיות הטובות ביותר, אנחנו עושים כרגע עבודה, מוציאים לחברה בינלאומית, תעשה סקירה על העבודה שעשינו לפני חמש שש שנים, על מנת לעדכן את התקנים.

יוסי ענבר: התקנים הם לא להזרמה לנחל, הם תקנים שמיועדים להזרמה לים.

יוסי ענבר: לגבי המיקום בים, צודק אדם, טבע ודין, אנחנו הולכים להוציא את הצינור אל מחוץ למפרץ, לא לתוך המפרץ אלא מעבר לרכס הכורכר, מדבר על חמישה שישה קילומטר שיוצא מחוץ.

אופיר פינס-פז: האם זה מותר?

אופיר פינס-פז: שואלת לשכת עורכי הדין.

יוסי ענבר: מותר, אנחנו המדינה היחידה בעולם שמזרימה תימלחות לים, גם תימלחות נקיות, כי הנסיבות של מדינת ישראל לא דומות לאף מדינה לעגן הים התיכון כיוון שאנחנו משתמשים במים שלנו, בקולחין הרגילים להשקיה.

יוסי ענבר: אם אני אקח את השפכים התעשייתיים ואעביר אותם למט"ש העירוני, אני אפסול את המים משימוש לחקלאות.

יוסי ענבר: זה נכון ממטולה ועד אילת.

יוסי ענבר: לכן, הייחודיות של מדינת ישראל של הזרמת תימלחות לים שלא נהוגה, אנחנו ראשונים, לדעתי לאור המצב של התדרדרות המחסור במים בכל אגן הים התיכון, גם מדינות אחרות יעשו את זה בהמשך, אין בעיה עם אמנת ברצלונה בעניין הזה.

אופיר פינס-פז: מה עם הקצב של הטיפול בנחל הקישון?

יוסי ענבר: לגבי הסדימנט, כרגע רשות הנחל בליווי שלנו הוציאה - - -

דב חנין: רק למען הפרוטוקול, הבעיה היא מה מסתתר מאחורי המילה תימלחות?

אופיר פינס-פז: אי אפשר להיכנס לזה עכשיו.

יוסי ענבר: אין ספק שאנחנו צריכים לדרוש את האיכות הגבוהה ביותר ויש דברים שהנחל---

אופיר פינס-פז: אני מבקש לדעת האם נזכה פעם בדורנו לראות את הקישון שמיש שאפשר לבוא, לקפוץ למים, לשחות, לשוט, זה נקרא שמיש.

יוסי ענבר: נושא הסדימנט אנחנו כרגע מקבלים, הרי כיוון שהטכנולוגיה היא חדשה בארץ, אנחנו מקבלים הצעות בימים האלה, הצעות שאומרות איזה טכנולוגיה ואיזה מחיר.

יוסי ענבר: אחרי שנקבל את ההצעות, לדעתי, אם אתה שואל אותי, אני כרגע לא מתחייב אבל השאיפה שלי שאם במהלך השנה הזאת אנחנו נבדוק את העניין, נעשה פיילוטים, אפשר בשנה הבאה להוציא את הסדימנט הזה.

אופיר פינס-פז: ב- 2009, זו בשורה.

יוסי ענבר: זה לא מסובך, זה לא כמות גדולה מידי.

אופיר פינס-פז: אני מסכים, רק צריך להחליט שעושים את זה.

יוסי ענבר: אנחנו החלטנו שעושים את זה.

אופיר פינס-פז: שרון תעביר לפאר ויסנר את רשימת שבעת המפעלים שמזהמים או מזהמים בהיתר לצערי, אני יודע שהיתר לזיהום זה דבר שהוא נפלא מבינתי אבל בסדר.

שרון נסים: כל חומר שהמפעלים עושים בהשוואה להיתרים, עבר, הווה, הכול באתר הרשות.

אופיר פינס-פז: אנחנו נמצאים במסגרת של דיון מהיר שיזמה חברת הכנסת נוקד, אני התחייבתי שהדיון הזה יסתיים ב-11 ואכן כך יקרה.

אופיר פינס-פז: קיבלנו תמונת מצב, הסיפה של הדיון, לא הייתי אומר ההתחייבות של המשנה למנכ"ל של משרד להגנת הסביבה, אלא הצפי או התחזית או התכנון שב- 2009 נתחיל להוציא ולטפל בבוצה הרעילה בקישון היא בהחלט בשורה, בשורה לעם ישראל, שרון הרימה גבה, אבל היא אופטימית מטבעה, אז תחזקנה את האלמנטים האופטימיים ולכולנו, אנחנו מאוד רוצים לראות את הקישון באמת במצב שהוא יוכל לחזור ולהיות שמיש,

אופיר פינס-פז: להיות מוקד לפעילות שייט וחתירה ושחיה ובילוי וצלילה, זה דבר שהוא אפשרי, צריך לרצות וצריך להעמיד את הנושא הזה בסדר עדיפות נכון וזה יכול לקרות.

אופיר פינס-פז: אני לפחות בהחלט תומך בעניין הצינור במרחק של חמישה שישה קילומטר אם הוא לא נוגד את ההסדרים הבינלאומיים, אני תומך בזה.

אופיר פינס-פז: אני חושב שלנחל הרבה יותר קשה להתמודד עם מציאות מזהמת, אפילו בזיהום יחסית נמוך לעומת ים, אני יודע שזה נושא שהוא שנוי במחלוקת, אבל בעניין הזה של הקישון, אני לא אומר את זה כי מעתה ועד עולם, אבל בעניין הספציפי הנקודתי הזה,נדמה לי שזה פתרון יותר טוב מפתרונות אחרים וצריך להכריע בין אלטרנטיבות קשות.

אופיר פינס-פז: לגבי צופי ים, נדמה לי שעל פי כל מה ששמענו ולא שמענו ממצאים סותרים לזה, אין סיבה שלא לאפשר לכם את המשך הפעילות, כל זמן שאתם באמת תקפידו על כל הדברים שאמרתם שאתם מקפידים ואני בהחלט מקבל את זה, אבל דיווחים של המשרד להגנת הסביבה קובעים, הם גם דיווחים אמינים גם מעודכנים, וגם כאלה שעוקבים אחריהם כל הזמן, שהאזור שבו אתם פועלים הוא אזור שהוא איננו מסוכן באופן חד משמעי ולפיכך אני לא רואה סיבה להפסיק את הפעילות הזו.

אופיר פינס-פז: כמובן שאנחנו דורשים מהרשות, רשות נחל הקישון, לפעול כנגד כל מי שלא עומד בהוראות ולמשל חותר בנחל, דג דגים בנחל עצמו ועושה כל פעילות שהיא אסורה כרגע בנחל.

אופיר פינס-פז: אנחנו מצפים שתוכלו גם לקנוס אנשים, גם להעמיד אנשים לדין.

שרון נסים: אין לנו סמכות.

אופיר פינס-פז: אז תעשו סמכות.

שרון נסים: דיברתי עם המשרד, אבל בעניין הדייג יש אגף הדייג.

אופיר פינס-פז: אמרתם ותגידו שוב ושוב עד שזה יהיה, אין דבר כזה, אפשר לעשות אלף דברים, אומר היועץ המשפטי של הוועדה שאולי אתם יכולים לעשות חוק עזר אפילו.

אופיר פינס-פז: חברים, אין גבול למה שניתן לעשות אם רוצים לעשות, אז אנחנו אומרים לכם שזה תפקידכם בעניינו, אין מישהו אחר שיעשה את זה במקומכם, ולכן אתם צריכים להצטייד וצריך לצייד אתכם בסמכויות כדי לוודא שאנשים לא עושים שימושים מסוכנים לציבור בנחל הקישון.

שרון נסים: קודם כל אנחנו מעירים לאנשים ומצלמים, וכמובן יש פיקוח יומיומי שלנו.

אופיר פינס-פז: מה זה עוזר שאתם מצלמים?

שרון נסים: יש את אגף הדיג במשרד החקלאות שזה התפקיד שלו, זה שהוא לא עושה את עבודתו , צריך להסיק את המסקנות בהתאם.

שרון נסים: יש את משרד הבריאות, אני מוכנה לעשות הרבה דברים לטובת העניין ואנחנו עושים הרבה גם מעבר לתחום האחריות שלנו וההכרזה שלנו, אבל יש גופים במדינת ישראל שזו אחריותם והם צריכים לעשות את זה.

אופיר פינס-פז: אז אני מבקש שתגישי לוועדה דו"ח על 2007, אנחנו בינואר 2008, על כל המקרים החריגים שאתם יודעים עליהם, תאספו אותם, שדיווחתם עליהם למשרד החקלאות ולמשרד הבריאות ואנחנו נטפל בשני המשרדים האלה.

אופיר פינס-פז: תודה רבה, אני מודה לכם על ההשתתפות.