ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 415, 2008-01-08 13:00

מנחם בן-ששון: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט בהצעת חוק יחסי ממון בין בני זוג (תיקון מספר 4) (הקדמת המועד לאיזון המשאבים), התשס"ז-2007.

מנחם בן-ששון: לפני השלמת העבודה נשארו לנו סעיפים שעדיין לא ביררנו אותם.

מנחם בן-ששון: אני מפנה את עצמנו לסעיף שעסקנו בו לפני חודש וזה סעיף (ג), בית המשפט.

מנחם בן-ששון: קיבלנו הצעה של הראשון לציון שהיא מקשה עוד יותר על קבלת האיזון המוקדם והיא מופיעה אצלכם בעמוד 3, נוסח מוצע, גרסה א(2).

מנחם בן-ששון: בסעיף (ג), (ד) ו-(ה) כבר דנו.

תמי סלע: סעיף קטן (ג), (ד) ו-(ה), שלושתם סעיפים שכרגע הם בדיוק בנוסח שעבר בקריאה ראשונה.

תמי סלע: סעיף קטן (ג) מדבר על קיצור של התקופות שבעילות האחרות להקדמת מועד האיזון, וגם על אפשרות ושיקול דעת של בית המשפט במקרה שמוכחת אלימות בין בני הזוג, לראות בזה עילה עצמאית להקדמת מועד האיזון.

תמי סלע: זה בעצם סעיף שהתקיים בו דיון די מעמיק לקראת הקריאה הראשונה ועל סמך אותו דיון גובשו כאן ההצעות.

מנחם בן-ששון: הוספת עכשיו את (ו).

תמי סלע: כן, אבל עכשיו אני מדברת על (ג), על שלושת החלופות שלו, שבעצם שלושת הפסקאות הן דוגמאות או אלה הסיטואציות שמוכיחות, על בסיס החלטה של ערכאה שיפוטית, שבאמת הייתה אלימות או שניתן צו הגנה ומדובר על צו שניתן בדיון שנקבע למעמד שני הצדדים ולא רק במעמד צד אחד, או שהוגש כתב אישום בעבירה של אלימות, או שבית משפט - ולא מעצר רק על ידי שוטר – ציווה על מעצר וגם כאן זה בסיטואציה שהיה יסוד סביר לחשש שהוא יסכן את ביטחונו של המבקש.

תמי סלע: כאן רציתי להעיר משהו שלא כללנו אותו ואני חושבת שזאת אולי טעות, שגם אם האישום הוא בעבירת אלימות שבוצעה בילדים, לא רק במבקש אלא גם בילדי בני הזוג, אלימות בתוך הבית המשפחתי שיכולה להיות מופנית גם כלפי בן זוג וגם כלפי ילדי בני הזוג.

תמי סלע: אני מציעה את זה לחברי הכנסת ב-(2), וב-(3) זה רלוונטי גם לעניין כתב אישום וגם לעניין המעצר.

תמי סלע: זה לגבי סעיף (ג) שלא קיבלתי עליו הערות כלשהן ולכן אני ממשיכה הלאה.

תמי סלע: סעיף קטן (ד), גם הוא סעיף שדנו בו בהרחבה לקראת הקריאה הראשונה.

תמי סלע: סעיף קטן (ד) בא כדי להבטיח שהבקשה לאיזון המשאבים לא באה מבלי שבצדה יש כוונה לפרק את הקשר המשפחתי ולכן יש פה שיקול דעת לבית המשפט להתנות את ביצוע איזון המשאבים בהפקדת כתב הסכמה להתרת הנישואין מצד המבקש.

תמי סלע: בזמנו עלו כמה אפשרויות בדיון וביניהן זאת האופציה שנבחרה, גם בגלל שהיא הדדית גם לגבר וגם לאישה בשונה למשל מהפקדת גט, וגם בגלל שיכולות להיות לה איזה שהן השלכות של איזשהו חיוב שאחר כך תינתן לו משמעות באיזשהו הליך אזרחי אולי אפילו.

תמי סלע: זה סעיף קטן (ד) וזאת האופציה שנבחרה, הפקדה של כתב הסכמה.

תמי סלע: סעיף קטן (ה) הוא סעיף שהיה עליו דיון לקראת הקריאה הראשונה והוא לא השתנה והוא מאפשר לבית המשפט מרציונלים דומים לעכב את ביצוע פסק הדין אם הוא סבר כי המבקש פועל בחוסר תום לב בעניין התרת הנישואין.

תמי סלע: הבהרנו שסירוב לוותר על זכויות שמגיעות לפי דין, לא יראו בזה חוסר תום לב.

תמי סלע: סעיף קטן (ו) הוא תוספת שבאה בעקבות דיון שהיה כאן בישיבה הקודמת.

תמי סלע: אמרנו שבגלל שאחת העילות היא תקופת זמן שנמשכת מהגשת הבקשה לאיזון משאבים, אין הצדקה לכך שידחו את הבקשה רק בגלל שעדיין לא חלף הזמן.

תמי סלע: לכן צריך לאפשר לבית המשפט לעכב את הבקשה והסעיף אומר:

מנחם בן-ששון: אם כך, אין כאן שינוי.

מנחם בן-ששון: נעבור לסעיף 6(א).

תמי סלע: בסעיף 6 יש משהו שגם הוא לא השתנה מהקריאה הראשונה.

מנחם בן-ששון: חובת הילדים ורווחת הקטנים.

תמי סלע: אפשרות להתחשב בטובת הילדים.

מנחם בן-ששון: 6(א) זה הדירה.

תמי סלע: כן.

תמי סלע: זה בעצם סעיף שיוצר התאמה מסוימת בין סעיפים שקיימים היום גם בחוק המטלטלין וגם בחוק המקרקעין ומדברים על פירוק שיתוף בדירת מגורים שמשמשת את בני הזוג או את ילדי בני הזוג ובן הזוג המחזיק בהם, כאשר בסיטואציה של פירוק שיתוף יש צורך לבצע מכירה והמטרה של הסעיף היא להבטיח שכל עוד בית המשפט לא נכח שלילדי בני הזוג ולבן הזוג המחזיק בהם יש סידור אחר של מגורים, הוא לא יורה על מכירת הדירה.

תמי סלע: בעצם לפי חוק איזון משאבים יכול להיות גם מצב שיגיעו למכירת הדירה כדי לממש את פסק הדין של איזון המשאבים ולאו דווקא הדירה רשומה על שם שני הצדדים בבעלות משותפת, ואז אולי חוק המקרקעין וחוק המטלטלין לא יחולו ולכן הסעיף הזה יכול לסייע במצב כזה ליצור את אותה התאמה.

תמי סלע: יש פה כמה תיקונים לעומת הנוסח שפורסם בעקבות הדיון ממש.

תמי סלע: הבוקר פורסם נוסח מעודכן.

תמי סלע: בסעיף 8 יש כמה התאמות שנובעות מכך שסעיף 8 הוא סעיף שמאפשר כל מיני סמכויות מיוחדות לבית המשפט בנסיבות חריגות, גם לעניין יחס החלוקה בין בני הזוג ועוד כל מיני סמכויות מיוחדות והוא עוסק כל הזמן בדברים שקרו אחרי פקיעת הנישואין.

תמי סלע: מכיוון שלפי הצעת החוק פקיעת הנישואין לא תמיד תהיה המועד של איזון המשאבים אלא לפעמים זה יהיה לפני כן, אז יש פה התאמות שאומרות מועד איזון המשאבים ולא דווקא מועד פקיעת הנישואין.

תמי סלע: אלה התיקונים לסעיף 8.

תמי סלע: בנוסף יש פה את מה שעסקנו בו בדיון הראשון בהכנה לשנייה ושלישית וזה העניין של נכסי הקריירה שמופיע כאן כהשלמה לגרסה המצומצמת שהוועדה החליטה עליה.

תמי סלע: בסעיף 9 אין שינויים.

תמי סלע: בסעיף 10 גם יש איזושהי התאמה.

תמי סלע: יש הוראה בחוק שקובעת שזכות לאיזון משאבים, היא זכות אובליגטורית שמתממשת רק כאשר מגיע המועד לאיזון המשאבים, אז אי אפשר להעביר אותה, לשעבד אותה או לעקל אותה כל עוד אין בן הזוג זכאי למימושה.

תמי סלע: את כל הסיפא אני מציעה למחוק למרות שמלכתחילה כן הצעתי.

תמי סלע: אני חושבת שזה יותר פשוט.

תמי סלע: הסעיף קיים גם היום.

תמי סלע: הוא בא למנוע שיטילו עיקול על זכות לאיזון משאבים שבכלל עוד לא קמה ועוד לא הגיע מועד האיזון.

מנחם בן-ששון: כיוון שהיא נדונה.

תמי סלע: נאמר ש"כל עוד לא פקעו הנישואין, הזכות אינה ניתנת להעברה, לשעבוד או לעיקול", ועכשיו זה לא מותנה דווקא בפקיעה.

תמי סלע: אם מישהו מטיל עיקול על הזכות הזאת של אחד כלפי בן הזוג האחר לאזן משאבים עוד לפני שבכלל קם המועד לאיזון משאבים, אי אפשר לעשות את זה.

תמי סלע: יש פה הוראות תחילה שזה גם כן משהו שעוד לא דנו בו, שבעצם אומרות כך: סעיף קטן (א) אומר שהוראות התיקון יחולו על בני זוג שהחוק המקורי חל עליהם.

תמי סלע: כלומר, בני זוג שנישאו החל משנת 1974 ולא על בני זוג אחרים.

תמי סלע: זאת בעצם תחילה אקטיבית.

תמי סלע: הסעיף השני אומר שההוראות יכולות לחול מכאן ולהבא גם על בקשות תלויות ועומדות, גם על בקשות שנמצאות בפני בית המשפט הוא יכול לפעול על פי הוראות של חלק מהחוק, למשל קבענו שכאשר הוא מחלק את הנכסים הוא יכול להתחשב גם בנכסי קריירה והוא יוכל להשתמש בשיקול הדעת הזה גם לגבי בקשות תלויות ועומדות.

תמי סלע: הסעיף האחרון אומר שאם בני זוג עשו הסכם ממון לפני שהחוק נכנס לתוקף, בעניינים אליהם הם לא התייחסו בכלל בהסכם שלהם, יראו אותם כמסכימים לחוק בנוסחו החדש.

תמי סלע: אם הם התייחסו, כמובן שההוראה שלהם גוברת על מה שאומר החוק.

מנחם בן-ששון: מה שיש לנו כאן זה סיכום עבודה שעשית בעקבות ההוראות שלנו וקיבלנו את התשובות.

מנחם בן-ששון: מה שהתחדש לנו בין הישיבה הקודמת לבין הישיבה של היום, אני מפנה אתכם לעמוד 3, נוסח מוצע לגרסה א(2) של סעיף 5(א) המבוסס על הצעת הראשון לציון.

מנחם בן-ששון: קיבלנו מכתב אתמול מהרב פרץ.

אברהם מיכאלי: עדיף לסייג את זה כי כרגע יש בקשה של הרב הראשי לבחון את המכתב שנכתב בשמו מחדש.

מנחם בן-ששון: תכף תקבלו נייר עם מכתב מהראשון לציון ותוכלו לראות איך זה נכנס לסעיף.

עתניאל שנלר: אני אומר את הדברים משום שראוי שחברי הוועדה ידעו את כל התהליך כי נדמה לי שזה חשוב מאוד.

עתניאל שנלר: זה חשוב לפרוטוקול וחשוב לדעת את הדברים כהווייתם.

עתניאל שנלר: מהות החוק שהתחלנו לעסוק בו, לקבוע זמן מוגדר בו מתחיל תהליך איזון משאבים או נקבע תהליך איזון משאבים ובלבד שזה לא יהיה נוגד את ההלכה היהודית.

עתניאל שנלר: היו כמה ורסיות וכמה מחשבות.

עתניאל שנלר: הלכנו לתהליך של משא ומתן למצוא את הגשר בין ההלכה שצריכה לבוא לידי ביטוי על ידי ראשי הרבנות, על ידי הרב הראשי, לבין המהות של החוק שמקציב בזמן את תהליך איזון המשאבים.

עתניאל שנלר: היו הצעות שונות והגענו לידי הבנה עם המציעים השונים, כולל חבר הכנסת הרב מלכיאור, שאנחנו הולכים לשאלת הקצאת הזמן בשיטה הבאה: שישה חודשים בית הדין ידון ואם הוא לא סיים בשישה חודשים, הוא יכול לקבל אורכה נוספת מנומקת, ואם הוא לא סיים, בית הדין הגדול ישלים את המלאכה.

עתניאל שנלר: הסיכומים האלה היו מקובלים על כולם, כולל על הרב עמר.

עתניאל שנלר: בגלל סיבות כאלה ואחרות התהליך התגלגל למצב שמונחת כאן הצעת גרסה א(2) שבעצם אומרת 14 חודשים ללא שישה ושישה בהמשך, וגם אחר כך יחליט נשיא בית הדין הגדול האם בכלל להעביר את זה לבית הדין בהרכב מיוחד גדול, כן או לא.

עתניאל שנלר: במלים אחרות, ההצעה המונחת כאן איננה ההצעה שעליה הסכמתי עם הרב מלכיאור ונדמה לי שגם עם חבר הכנסת אורלב.

עתניאל שנלר: אנחנו במעמד בו הגענו לידי הסכמה רחבה שתואמת את ההלכה.

עתניאל שנלר: לצערנו במכתב שקיבלנו ישנה סטייה מהעניין.

עתניאל שנלר: לשם הגילוי הנאות אומר שהתחייבתי ללכת לאורך הדרך עם הפסיקה של הרב הראשי.

עתניאל שנלר: אני אומר את זה כי אני רוצה להיות אמין כלפי הרב, כלפי חברי הכנסת וכלפי עצמי.

עתניאל שנלר: לכן אני אלך לפי הדבר הזה ואני אציע באיזשהו שלב, אם אדוני יחליט להצביע, להצביע על מה שהרב עמר הציע.

עתניאל שנלר: אם יהיה לזה רוב, ודאי נוכל לקבל את זה.

עתניאל שנלר: אם יהיה מיעוט, אני אחזור ואבקש להצביע על ההצעה הקודמת שהיא כמו שסיכמנו מלכתחילה.

מנחם בן-ששון: אמר חבר הכנסת שנלר שהוא יצביע על 14 חודשים.

מנחם בן-ששון: אם זה לא יעבור, הוא מבקש להצביע על שישה ושישה.

יצחק לוי: על 14 חודשים ואחר כך זה עובר לבית הדין הגבוה.

מנחם בן-ששון: כן, כמו שכתוב כאן.

מנחם בן-ששון: הוא יצביע על מה שאצלי כתוב באדום ואצלכם כתוב במובלט.

עתניאל שנלר: אני רוצה לומר מה רע.

עתניאל שנלר: אני אבקש את זה כי התחייבתי, אבל אני אומר מה רע.

עתניאל שנלר: הסעיף הזה בעצם אומר 14 חודשים וגם אחר כך אין כלום.

יצחק לוי: כמו בבית משפט מחוזי ובית משפט עליון.

יצחק לוי: אני לא רואה הבדל בין בית דין רבני לבין בית משפט מחוזי.

מנחם בן-ששון: אמרנו את זה בדיון הראשון.

יצחק לוי: אם זה מה שמקובל על הרב, אני בעד.

מנחם בן-ששון: בוודאי.

מנחם בן-ששון: תצביע בשביל הרב.

מנחם בן-ששון: אין שום בעיה.

מנחם בן-ששון: יש חופש הצבעה.

מיכאל מלכיאור: לצורך הפרוטוקול אומר שהצעתי את הצעת החוק אחרי התייעצות רחבה מאוד קודם כל עם הרב דייכובסקי ובהמשך גם עם רבנים אחרים בבית הדין הגדול עוד בכנסת הקודמת.

מיכאל מלכיאור: הייתה לנו התדיינות מאוד גדולה עם אחרים ואז הצעתי את הצעת החוק.

מיכאל מלכיאור: על פי בקשת הרב עמר בכנסת הקודמת, הוא ביקש ממני לקבל הסכמה רחבה על הצעת החוק שלי.

מיכאל מלכיאור: לכן הוא ביקש ממני ביום ההצבעה לדחות את ההצבעה ואני דחיתי את ההצבעה.

מיכאל מלכיאור: זה היה לפני שלוש וחצי שנים.

מיכאל מלכיאור: שמתי שוב את הצעת החוק על שולחן הכנסת בכנסת הנוכחית ויש הצעת חוק ממש זהה של חבר הכנסת זבולון אורלב והצעת חוק אחרת שהציע חבר הכנסת עתניאל שנלר.

מיכאל מלכיאור: לקראת ההצבעה בקריאה ראשונה, כדי לעשות אחדות וכדי שתהיה הסכמה רחבה ביותר, כמובן שלא היה לנו שום עניין לפגוע בהלכה אבל יחד עם זה יש לנו עניין גדול מאוד בחוק הזה כי אנחנו מדברים על מאות נשים שסובלות מאוד בגלל שהן לא יכולות להגיע לאיזון משאבים.

מיכאל מלכיאור: אל תשכחו בתוך כל המשא ומתן על מה אנחנו מדברים כאן ועל מי אנחנו מדברים.

מיכאל מלכיאור: חבר הכנסת שנלר במיומנות רבה הצליח לשכנע אותי – והיושב-ראש של הוועדה לא כל כך אהב את זה – אמנם להשאיר את הנוסח כמותש הוא בקריאה ראשונה אבל לקראת קריאה שנייה ושלישית הוא קיבל הסכמה של הרב עמר ושל כל הגורמים על פשרה שמבחינתי זו הייתה פשרה מאוד מאוד קשה, השש פלוס שש, כפי שהציג את זה עכשיו חבר הכנסת שנלר.

מיכאל מלכיאור: זאת הייתה הבנה של כל הגורמים.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה להזכיר שרק לפני חודשים ספורים כולנו הצבענו בעד הנוסח שמבחינתי כלל את הנוסח המקורי של החוק בקריאה הראשונה.

משה גפני: אני לא בין ה"כולנו".

משה גפני: אל תאמר כולנו כי זה יירשם בפרוטוקול.

משה גפני: אני לא בין אלה.

מיכאל מלכיאור: נכון.

מיכאל מלכיאור: אני חוזר בי.

יצחק לוי: גם אני לא.

מיכאל מלכיאור: לא הצבעת בעד?

יצחק לוי: לא.

מיכאל מלכיאור: זה היה הסיכום, זה היה ברור, זה היה בכתב ולכן אני סמכתי על זה.

מיכאל מלכיאור: אני מוכרח לומר שאני מאוד מאוכזב מהמצב שנוצר עכשיו.

מיכאל מלכיאור: המצב שנוצר עכשיו שגם הקצה של הקצה של הפשרה שהסכמתי וסיכמתי עם המציע עתניאל שנלר, גם זה עכשיו מופר.

מיכאל מלכיאור: חבר הכנסת שנלר אמר שהיו נסיבות שונות שקרו מאז ועד היום, אבל אני לא יודע מה הן הנסיבות למרות שמאוד הייתי מעונין לשמוע מה הן הנסיבות.

מיכאל מלכיאור: אני לא מטיל את זה על עתניאל שנלר שעשה כמיטב יכולתו והשתמש בכל כישוריו.

מיכאל מלכיאור: אני עדיין אומר חד משמעית שאני עומד על הצעתי המקורית שהיא הצעה טובה והיא באמת תשנה את מציאות הנשים בישראל.

מיכאל מלכיאור: אם אפשר להגיע לפשרה על השש פלוס שש, הפשרה שהייתה לקראת הקריאה הראשונה, אני עומד על חתימתי.

מנחם בן-ששון: יש הצעה אחרת של הראשון לציון.

מיכאל מלכיאור: אם לא, ברור שכל הסכמה שהייתה בינינו לא קיימת ואני עומד על הצעתי המקורית שהיא גם ההצעה הנכונה והטובה.

משה גפני: אני מבקש להתייחס לגופו של עניין.

משה גפני: מבחינתי הנושא העקרוני – אני מקווה שחברי כנסת נוספים גם בדעה הזאת – שמעמדו של בית הדין הרבני כמעמדו של בית המשפט בנושאים שהוא מופקד עליהם על פי החוק.

משה גפני: אני לא נכנס למכתבו של נשיא בית הדין הרבני הגדול שאני כמובן מקבל את עמדתו, בכל מה שקשור לנושאים הללו של החקיקה בכנסת אני מקבל את עמדתו של נשיא בית הדין הרבני הגדול.

משה גפני: איך אני אצביע זה עוד נושא והוא לא רלוונטי עכשיו.

משה גפני: אני עכשיו מדבר על נושא לגופו ואני פונה לכל חברי הכנסת שמשתתפים כאן בדיון.

משה גפני: אני לא מכיר בחוקי הכנסת הליך חוקי שאומר לבית המשפט בכל ערכאותיו שהוא קוצב לו זמן לדיון.

משה גפני: אני לא מכיר דבר כזה.

משה גפני: יכול להיות שיש, אבל אני לא מכיר.

משה גפני: אני לא מכיר הליך שהכנסת באה ואומרת שהיא מקציבה לדיון בבית המשפט שישה חודשים, 12 חודשים, 14 חודשים.

משה גפני: אני לא מכיר חוקים מהסוג הזה כאשר בחלק מהדיונים השתתפתי.

משה גפני: לפי דעתי יש כאן

משה גפני: ערעור של מעמדו של בית הדין הרבני שלהערכתי הרב עמר בענוות

משה גפני: נותו לא רצה להיכנס לעניין הזה.

משה גפני: הוא אמר אתם חברי הכנסת מבקשים בנושא העקרוני את חוות דעתי ואני נותן את חוות דעתי העקרונית לגבי החוק.

משה גפני: לגבי הנושא הזה של ההסכמה על מה שמופיע כאן במכתב של הרב פרץ, של ראש הלשכה של נשיא בית הדין הרבני, הוא אומר שבסדר, נגיע לפשרה מהסוג הזה שיכול להיות שאיננה פגיעה הלכתית.

משה גפני: לא ברור לי, לא בחנתי את זה, לא דיברתי אתו עדיין, דיברתי אתו כמה פעמים על החוק הזה אבל לא דיברתי אתו לגבי העניין הזה.

משה גפני: אני כחבר כנסת רואה בהצעה הזאת פיחות במעמדו של בית הדין מול בית המשפט האזרחי בדברים שמסורים לבית הדין.

משה גפני: אני יודע בוודאות, אין לי בכלל ספקות בעניין שלו היה מגיעה הצעת חוק כזאת שהייתה מדברת על בית משפט בערכאותיו השונות בבית המשפט האזרחי, אני מעריך אדוני היושב-ראש שאתה היית מתנגד לזה, אני מעריך כך מהיכרותי אותך במשך כמעט שנתיים שאתה יושב-ראש הוועדה.

משה גפני: אתה לא היית מאפשר שתהיה פגיעה בבית המשפט.

משה גפני: אני גם יודע שהעיתונות הייתה מלאה בניסיון של המחוקק להתערב בהליך שיפוטי.

משה גפני: ועדת החוקה הולכת לומר לבית משפט אזרחי כמה זמן יידון הנושא הזה.

משה גפני: לכן אני מבקש להוריד את הסעיף של הגבלת הזמן לבית הדין.

משה גפני: אני רואה בזה פגיעה במעמדו של בית הדין הרבני מול בית המשפט האזרחי.

משה גפני: אין רלוונטיות במה שאני אומר לגבי הרב עמר ומכתבו.

משה גפני: מכתבו של הרב עמר, כולם מקבלים באופן עקרוני את מה שהוא העלה לגבי החוק.

נסים זאב: מכיוון שהייתה הסכמה שכל מה שייעשה כאן יהיה על דעתו של הרב הראשי, אני חושב שאסור לנו כרגע להצביע על שתי אופציות.

נסים זאב: חבר הכנסת שנלר הסכים לכך והוא הרי המציע.

מנחם בן-ששון: הוועדה היא המציעה.

מנחם בן-ששון: זה קריאה שנייה ושלישית.

עתניאל שנלר: אני הצהרתי לעצמי ולא הצהרתי לגבי אף אחד אחר.

נסים זאב: מבחינה מספרית יש מסורבות גט כמו מסרבות גט ואנחנו מכירים את המקרים.

מנחם בן-ששון: אנחנו לא חוזרים לתחילת הדיון.

נסים זאב: אני לא חושב לרגע שיש לבית דין איזשהו אינטרס לעכב דיונים או מהלכים.

נסים זאב: אם אתה מקציב 14 חודשים מראש או שישה ושישה חודשים, בכל מקרה לבית הדין יש אינטרס לסיים גט.

מנחם בן-ששון: אנחנו לא חוזרים למהות הדיון שדנו בו כבר.

מנחם בן-ששון: עסקנו בסוגיות המהותיות.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, בחוק הזה אנחנו דנים כבר במשך מספר חודשים ולהערכתי בתבונה רבה מכיוון שהיו כאן הבדלים בין שני הנוסחים.

אברהם מיכאלי: ברשות הוועדה ניתנה לחבר הכנסת שנלר להוביל מהלך, לפשר בין הנוסחים ואני חושב שאנחנו נמצאים כאן לקראת פשרה.

אברהם מיכאלי: ביומיים האחרונים קרה כאן משהו עת קיבלנו מכתב מלשכת הרב הראשי שלמיטב ידיעתי – וכרגע אני מצהיר את זה לפרוטוקול – משיחה לפני כשעה המכתב הזה צריך להיבחן מחדש כי הרב הראשי לא ער לתוכנו של המכתב.

אברהם מיכאלי: הרב הראשי ביקש לתת לו שהות לעבור על המכתב מחדש ולא להצביע.

מנחם בן-ששון: לא ולא.

אברהם מיכאלי: אני מבקש לא להצביע ולפחות לא לצטט את הרב הראשי.

מנחם בן-ששון: אנחנו עוברים להצבעה והיא תתבצע בשני שלבים.

אברהם מיכאלי: דיברנו כל הזמן על פיצול, אמרנו שאם אנחנו מצביעים, אנחנו מצביעים על כל החוק ביחד.

מיכאל איתן: אני לא יודע מה אומר חבר הכנסת מיכאלי ואת מי הוא מצטט.

מיכאל איתן: אני לא יודע אם הציטוט שלו נכון או לא נכון, אבל אני שואל את עצמי מה היה קורה אם היה הנשיא ברק מבקש שנדחה בכמה ימים.

מנחם בן-ששון: תעצור כאן.

מיכאל איתן: תן לי לסיים את דבריי.

מיכאל איתן: אם הייתי אומר דבר שמוצא חן בעיניך, היית נותן לי לסיים את דבריי.

מנחם בן-ששון: לא.

מיכאל איתן: הגבת רק בגלל התוכן ואתה לא נותן לי לסיים את דבריי.

מנחם בן-ששון: ארבע פעמים קיבלתי הודעות מהרב הראשי שהנייר שלו הוא לא הנייר שלו.

מנחם בן-ששון: שלוש פעמים נפגשתי עם הרב הראשי עם בקשות להמתנות.

מנחם בן-ששון: אני לא עובד לא של בית המשפט העליון ולא של הרב הראשי אלא של כנסת ישראל ועכשיו אני עובר להצבעה.

מיכאל איתן: אתה עובד בשביל עצמך ולא בשביל כנסת ישראל, כי אם התוכן של דבריי היה מוצא חן בעיניך, היית נותן לי להשלים משפט.

מנחם בן-ששון: תשלים משפט.

מיכאל איתן: אני רוצה לומר את המשפט שרציתי להוסיף, שאני חושב שזה לא לכבודו של הרב שבכלל שמו שורבב לכאן.

מיכאל איתן: זה לא היה מתאים.

מנחם בן-ששון: ההצבעה הולכת בשני שלבים.

משה גפני: אדוני היושב-ראש, אני מבקש התייעצות סיעתית.

מנחם בן-ששון: אתה יכול להתייעץ עם מי שאתה רוצה.

משה גפני: לא הבנתי.

מנחם בן-ששון: אין זמן להתייעצות סיעתית.

משה גפני: סלח לי, עם כל הכבוד, אתה משבש את עבודת הכנסת ממש.

משה גפני: אני מבקש התייעצות סיעתית.

מנחם בן-ששון: אתה לא מקבל אותה ואני אסביר לך גם למה.

מנחם בן-ששון: הניסיונות למקש את הדיון בפרשה הזאת נעשו בחבלה.

משה גפני: אתה לא נותן לי התייעצות סיעתית?

מנחם בן-ששון: לא.

מנחם בן-ששון: אני אסביר גם למה.

נסים זאב: אתה סיעת יחיד.

נסים זאב: עם מי תתייעץ, עם עצמך?

משה גפני: פוגעים ברב הראשי ואתם שותקים.

מנחם בן-ששון: הרב גפני, שתי דקות להתייעצות סיעתית.

משה גפני: אני סיעת יחיד, אבל אני עושה עבודה יותר מ-12 חברי כנסת.

משה גפני: פוגעים כאן ברב הראשי ואתם שותקים.

מנחם בן-ששון: שתי דקות התייעצות סיעתית.

משה גפני: הרב הראשי מבקש בקשה ואתם לא מסכימים להיענות לה.

מנחם בן-ששון: תמה ההתייעצות הסיעתית.

מנחם בן-ששון: תודה.

מנחם בן-ששון: אנחנו נצביע בשני שלבים.

מנחם בן-ששון: בשלב הראשון נצביע בשאלה שהיא הייתה במהות המחלוקת ואז תראו שאין הבדל בין 14 חודשים ל-12 חודשים.

מנחם בן-ששון: יש כאן שתי גרסאות מהותיות ואני אסביר.

מנחם בן-ששון: האם איזון המשאבים הוא בלתי תלוי בהכרעת בית הדין הרבני או האם כל מסלול קודם כל תלוי בהכרעת בית הדין הרבני.

מנחם בן-ששון: זה ההבדל בין הגרסה הראשונה שאני קורא לה גרסת מלכיאור-אורלב שהיא בלתי תלויה בבית הדין הרבני לבין הגרסה שנקראת כאן א(2) ו-א חדשה שהיא תלויה קודם כל במעבר.

מנחם בן-ששון: השנייה זאת גרסת שנלר והרב הראשי לצורך העניין.

מנחם בן-ששון: השלישית היא הרב הראשי.

מנחם בן-ששון: מי בעד הגרסה שרשומה לפניכם א(1) לעומת א(2) לפי שתי גרסאותיה.

מנחם בן-ששון: גרסה א(1) בעמוד 2.

קריאה: מה לגבי ההצעה לסדר?

מנחם בן-ששון: היא נדחתה.

קריאה: תצביע עליה.

מנחם בן-ששון: עם כל הכבוד, אני לא חייב להצביע על הצעות לסדר.

מנחם בן-ששון: אני מדבר על גרסה א(1) לעומת שתי א(2).

מנחם בן-ששון: א(1) לסעיפים קטנים (א) ו-(ב).

משה גפני: א(1) זאת הצעתו של מי?

מנחם בן-ששון: א(1) זאת הצעת מלכיאור-אורלב.

משה גפני: שלא תלוי בבית הדין.

מנחם בן-ששון: שלא תלוי בבית הדין.

מנחם בן-ששון: מי בעד הצעת א(1)?

מנחם בן-ששון: בעד – 10 מי בעד הצעה א(2)?

מנחם בן-ששון: בעד – 4

משה גפני: לפני ההסתייגות, אדוני היושב-ראש, אני מבקש רביזיה.

מנחם בן-ששון: מי בעד הרביזיה של הרב גפני?

מנחם בן-ששון: בעד – 4

מנחם בן-ששון: הרביזיה לא התקבלה אני רוצה להצביע על כל סעיפי החוק חוץ מעל סעיף א(2).

תמי סלע: סעיף א(2) ירד.

מנחם בן-ששון: תרשמי הסתייגויות.

תמי סלע: אתה בעצם רוצה להצביע על כל הצעת החוק.

תמי סלע: להצעת החוק יש הסתייגויות.

תמי סלע: קודם צריך להצביע על הסתייגויות.

תמי סלע: אם יש הסתייגויות, צריך להצביע עליהן.

מנחם בן-ששון: מי רוצה לתת הסתייגויות?

עתניאל שנלר: אני מעלה שתי הסתייגויות.

עתניאל שנלר: הראשונה, אני רוצה להסתייג לגבי הסעיף עליו הצבענו ואני מבקש שיהיה הנוסח שהצגתי בבסיס - שישה חודשים נוספים מנומקים ועוד שישה חודשים רק עם הסכמה של בית הדין הגדול כנוסח הקודם.

עתניאל שנלר: ההסתייגות השנייה שעוד לא הצבענו עליה.

עתניאל שנלר: אני מבקש לפצל את החוק כך שאני מדבר על אחרי סעיף 5, קרי, מסעיף 6 ואילך.

עתניאל שנלר: התיקון בבסיס שהגשנו מלכתחילה לא נגע לסעיפים 6 עד 13.

תמי סלע: התיקון יהיה רק על הנושא של מועד האיזון.

עתניאל שנלר: התיקון הוא על מועד האיזון.

עתניאל שנלר: אני מבקש לפצל את זה מהחוק.

מנחם בן-ששון: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת שנלר לקבל את גרסה א(2) בעמוד 2 כהסתייגות?

תמי סלע: למעשה עכשיו הצבעתם על א(2).

תמי סלע: זה יישאר כהסתייגות.

מנחם בן-ששון: מי בעד הסתייגותו השנייה של חבר הכנסת שנלר, לפצל מסעיף 6 ואילך?

מנחם בן-ששון: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 10

עתניאל שנלר: אבל היא תעלה במליאה.

תמי סלע: כן.

תמי סלע: כהסתייגות.

מנחם בן-ששון: היא תעלה במליאה.

יצחק לוי: אני מבקש לרשום כהסתייגות את הגרסה בעמוד 3 למעלה.

מנחם בן-ששון: גרסת הראשון לציון.

יצחק לוי: גרסת הראשון לציון.

מנחם בן-ששון: אנחנו הצבענו.

מנחם בן-ששון: תקבל הסתייגות.

מנחם בן-ששון: זה רשום ומנוסח.

נסים זאב: חבר הכנסת מיכאלי ואני, אותה הסתייגות.

מנחם בן-ששון: זה ייכנס להסתייגויות.

מנחם בן-ששון: הסתייגות דיבור.

נסים זאב: זה לא דיבור.

נסים זאב: למה זה דיבור?

אברהם מיכאלי: גם אני מבקש הסתייגות דיבור.

משה גפני: אני מבקש לרשום הסתייגות לגבי הסעיף הזה.

משה גפני: אני מבקש למחות כי אין הגבלה של בית הדין בכלל.

תמי סלע: למעשה כרגע בנוסח שכתוב, בנוסח של הרב עמר, נאמר שלא יבוצע איזון משאבים כל עוד לא ניתן פסק דין.

מיכאל מלכיאור: תרשמי לי הסתייגות דיבור.

מנחם בן-ששון: כל היושבים מסביב לשולחן הזה רשומים להסתייגות דיבור.

מנחם בן-ששון: מי שלא רוצה הסתייגות דיבור, יבקש אחר כך להוריד את ההסתייגות שלו.

תמי סלע: בגרסה שמבוססת על המכתב של ראש לשכת הרב נאמר שלא יבוצע איזון משאבים כל עוד לא ניתן פסק דין של בית הדין, ואם הוגש ערעור, כל עוד לא ניתנה החלטה בערעור.

תמי סלע: זאת אומרת, זה עונה.

משה גפני: אני מבקש שלא תהיה הגבלה של זמן.

נסים זאב: אין הגבלה.

תמי סלע: זה בעצם אומר שאם הוא מתעכב.

משה גפני: גם את זה אני מבקש למחוק.

תמי סלע: להוריד את ה-14 חודשים.

מנחם בן-ששון: אנחנו מצביעים על כל החוק לקריאה שנייה ושלישית.

מנחם בן-ששון: בעד – 10 נגד - 5

מנחם בן-ששון: החוק עבר.

אלחנן גלזר: אני מבקש רביזיה.

מנחם בן-ששון: אי אפשר.

מנחם בן-ששון: כבר סיימנו אותו.

מנחם בן-ששון: מי בעד הרביזיה של חבר הכנסת גלזר?

מנחם בן-ששון: בעד - 5 נגד - 9

עתניאל שנלר: לפני שיושב-ראש הוועדה נועל את הישיבה אני מבקש לומר משפט אחד.

עתניאל שנלר: דווקא בגלל שלא הצלחנו להעביר את הנוסחה שלנו, אני רוצה לברך את יושב-ראש הוועדה על הסבלנות הרבה שהייתה לו לאורך כל הדרך.

משה גפני: תעשה לי טובה.

משה גפני: הוועדה הזאת היא נגד בתי הדין, נקודה.

משה גפני: שום דבר כאן לא מתקדם אלא רק מה שנגד בית הדין.

אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, הנושא כפי שהוצבע היום וכפי שבסוף עבר, אנחנו רואים בזה הפרה של ההסכם הקואליציוני ואנחנו לא רואים בצורה הזאת של ההצבעה הצבעה שאמורה להיות מתואמת.

אברהם מיכאלי: לפחות יושב-ראש הקואליציה הודיע לי לפני שעה שההצבעה הזאת לא תתקיים היום.

אברהם מיכאלי: לכן, עם כל הכבוד לרוב שגויס כאן בניגוד לסיכומים קואליציוניים, זה דבר שלא צריך לקרות.

נסים זאב: את החשבון הקואליציוני שלנו צריך לעשות לפני ההצבעה בקריאה שנייה ושלישית ויושב-ראש התנועה שלנו צריך לעשות את זה כתנאי להמשך שלנו בקואליציה.

נסים זאב: אם הרבנות רואה בזה דבר חמור, זה המבחן שלנו כאן.

מנחם בן-ששון: את דבריי לנעילה לא אומר כאן אלא מעל במת הכנסת.

מנחם בן-ששון: הישיבה נעולה.