ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 17, פרוטוקול מספר 340, 2008-01-07 12:00

מיכאל מלכיאור: אני פותח את הישיבה השלישית היום של ועדת החינוך, התרבות והספורט בהצעת חוק איסור אלימות בכדורגל, התשס"ח-2007.

מיכאל מלכיאור: יש לנו כאן חוק חשוב שגם מהווה מסר והוא להחזיר את ההנאה להיות במגרשים.

מיכאל מלכיאור: גם בגלל האילוצים של לוח הזמנים של הכנסת, המגמה שלנו תהיה – ואנחנו כמובן נשמע את כולם לעומק ונטפל בכל – שאם אנחנו יכולים להסכים עם המסר של החוק, ואחרי שאנחנו מקריאים אותו ועובדים עליו, לא לעשות את כל העבודה לקראת קריאה ראשונה אלא לעשות את עיקר העבודה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

מיכאל מלכיאור: כך נבטיח שלפחות העברנו את החוק הזה בקריאה ראשונה, דבר חשוב כשלעצמו, ולדעתי מהווה מסר חשוב לכלל המערכת.

מיכאל מלכיאור: יחד עם זאת אנחנו נעבוד ברצינות ונשמע את כל הגורמים.

מיכאל מלכיאור: החוק הוא חוק חשוב ומורכב, אבל אנחנו נעבוד עליו כמו שצריך כדי להכין אותו במהירות האפשרית לקריאה ראשונה.

מיכאל מלכיאור: אני לא אכנס לתוכן.

מיכאל מלכיאור: קיימנו כבר שתי ישיבות והחוק הזה בא כתוצאה מהעבודה בישיבות הללו לאחר מה שקרה בספורט בתקופה האחרונה.

מיכאל מלכיאור: לשני המציעים יש כמובן את הזכות לומר את דבריהם, אבל אני ארצה לשמוע בעיקר את התייחסות משרדי הממשלה.

אבשלום וילן: אתמול השתתפתי ביום עיון של התאחדות הכדורגל בנושא אלימות במגרשי הספורט ודיברנו על כך שהחוק היום עולה ואני מקווה שתוך חודשיים נסיים את ההליך.

אבשלום וילן: אגב, זה לא חוק חדש אלא שהוא בסך הכל מאגם במסגרת חוק אחד את כל ההוראות שקיימות היום בנושא אלימות בספורט והוא מחריף כמה נושאים כתוצאה מאילוצי המציאות.

אבשלום וילן: הדבר היחידי עליו היה ויכוח בוועדת שרים לענייני חקיקה היה בקשר להענקת סמכויות לסדרן, דבר שברוב המקומות אירופה עשו כבר מזמן.

אבשלום וילן: אני מודה שאני לחלוטין לא מבין את עבודת הממשלה.

אבשלום וילן: קודם, כמו באפסנאות בצה"ל, אומרים לא ואחרי כן מתחילים לדבר אתך.

אבשלום וילן: ועדת שרים לחקיקה בגלל סעיף אחד אומרת לא, מגיע נוסח החוק למליאה אחרי שכולם רואים מה קורה בכדורגל בשנה האחרונה, חברי הכנסת גם מהקואליציה מצביעים אתנו כדי להעביר את החוק ולטפל בנושא ברצינות, ויועץ משפטי של משרד אחד שסעיף הסדרנות לא נראה לו, במקום להגיע לכאן לדיון ולהציג את הנושא כדי שנוכל לדון בו, השר מתנגד, ועדת השרים התנגדה, אבל החוק עבר.

אבשלום וילן: אני אומר כאן מראש שבכוונתנו להגיע להבנות עם הממשלה ככל הניתן.

אבשלום וילן: בכוונתנו להגיע לעמק השווה אבל לא לעצור את תהליך החקיקה שהוא חיוני.

רונית תירוש: השר לביטחון פנים אכן הבין את הטעות שנעשתה בוועדת שרים בעקבות המלצת היועץ המשפטי והוא יתמוך בחוק.

רונית תירוש: זה בהחלט מועיל ומזרז את התהליך.

רונית תירוש: את ההצעה הזאת ניסחו בהתאחדות הכדורגל והתעקשו שהיא תהיה ספציפית לאלימות בכדורגל, דבר שאני חושבת שזה לא נכון אבל לא רציתי לעכב את זה עקב האירועים שהיו.

רונית תירוש: לכן במקביל אני מגישה הצעת חוק נוספת.

מיכאל מלכיאור: למה צריך הצעת חוק נוספת?

מיכאל מלכיאור: אי אפשר לכלול את זה כאן?

רונית תירוש: אנחנו נמצא דרך איך בסופו של יום נכניס את זה.

מירב ישראלי: יש כבר חקיקה קיימת, בחוק הבטיחות במקומות ציבוריים.

מירב ישראלי: זה כמעט מקביל.

אורי שפר: למה אי אפשר לעשות חוק אחד לכל הענפים?

מירב ישראלי: יש חוק אחד.

מירב ישראלי: יש חוק על בטיחות במקומות ציבוריים שלמעשה קובע היום את רוב ההוראות שקיימות כאן.

מירב ישראלי: אם אתה רוצה, אני אעשה כאן השוואה ואני אראה בדיוק שיש כמעט הקבלה מוחלטת.

מירב ישראלי: למעשה החוק הזה הוא העתקה של חוק הבטיחות במקומות ציבוריים.

מירב ישראלי: אני אומרת את הדברים עכשיו כי זאת אחת ההערות המרכזיות שלי.

מירב ישראלי: זה קצת משונה לעשות כפילות כזאת בחקיקה.

מירב ישראלי: כל מה שנשאר שם, זה כדורסל.

רונית תירוש: אני רק אומרת שלא יישמע מוזר שאני באה עם הצעת חוק נוספת לכדורסל ומחר יהיה לכדורעף וכולי.

רונית תירוש: לצורך העניין הגשתי הצעת חוק בנושא הכדורסל אבל אני בהחלט חושבת שצריך לקחת את כל החוקים הללו, להכפיף אותם לאותו חוק ראשי של בטיחות במקומות ציבוריים וזה מה שנעשה כדי שזה יפעל לטובת כל ענפי הספורט.

רונית תירוש: אנחנו שמחים שהרימונים והחזיזים לא מושלכים שם, אבל מי יודע מה יהיה בעתיד.

רונית תירוש: אני מראש מצטדקת על המהלך הברוך שעשיתי לטובת הכדורסל.

מיכאל מלכיאור: אם צריך לעשות משהו, צריך להכניס את זה להצעת החוק הזאת.

מיכאל מלכיאור: בחוק השני מדובר רק על כדורגל וכדורסל, כך שאם מוציאים את הכדורגל, נשאר רק הכדורסל.

רונית תירוש: אדוני היושב-ראש, הנוסח יושב במחלקה המשפטית.

מירב ישראלי: אפשר לעשות את זה כאן.

מיכאל מלכיאור: נכניס את זה להצעת החוק הזאת.

יואל הדר: אני חושב שהייתה כאן אי-הבנה ואני רוצה להסביר אותה כי אולי זה ישנה את המצב.

יואל הדר: לנו הוגשה על ידי התאחדות הכדורגל הצעת חוק מסוימת.

יואל הדר: הצעת החוק הזאת דומה, אבל לא זהה, להצעת החוק שמונחת כאן.

יואל הדר: אנחנו נדרשנו על ידי ועדת שרים למאבק באלימות לבחון את הצעת החוק הראשונה שהגישה לנו התאחדות הכדורגל.

יואל הדר: בתוך ההצעה הזאת, שלא נמצאת כאן, רצו לאפשר לסדרנים להשתמש בכוח סביר.

יואל הדר: לא ידענו מה זה שימוש בכוח סביר ומשרד המשפטים ביקש מאתנו שנציג את העניין בפני היועץ המשפטי לממשלה כדי שנבחן את הנושא הזה.

יואל הדר: כאשר הגענו לוועדת שרים, בין לבין התאחדות הכדורגל כנראה מיהרה ופנתה לחברי הכנסת וביקשה שתוגש עוד הצעת חוק שהיא די דומה.

יואל הדר: יש מקומות כאן שלא מחקו את כל התיקונים שהיו צריכים לעשות ויש איזה שהם קטעי דברים שאי אפשר להבין אותם אם לא מוחקים כמה מלים כדי לקשר בין שתי הצעות החוק שהוגשו.

יואל הדר: לכן אנחנו בעצם חיכינו לראות מה תהיה עמדת היועץ המשפטי לממשלה בעניין של הכוח הסביר, דבר שלא מופיע בהצעת החוק הזאת.

אבשלום וילן: התאחדות הכדורגל איננה מוסמכת להציג חוקים.

אבשלום וילן: חוקים יכולים להציג או משרדי ממשלה או חברי כנסת.

יואל הדר: זה ברור.

אבשלום וילן: היה לנו ויכוח עם התאחדות הכדורגל.

אבשלום וילן: מאוד מוזר שאתם מגיעים לוועדת שרים עם הצעת חוק שלא קיימת ואליה אתם מתייחסים.

יואל הדר: אני רוצה להסביר למה היא כן קיימת.

יואל הדר: היא הוגשה לוועדת שרים למאבק באלימות וועדת השרים ביקשה מאתנו לבחון את זה ושאנחנו נגיש את זה.

אבשלום וילן: הצעת חוק יכול להגיש משרד ממשלתי אבל לא יכולה להגיש התאחדות הכדורגל.

יואל הדר: ביקשו מאתנו להפוך את הצעת החוק של התאחדות הכדורגל להצעת חוק ממשלתית.

יואל הדר: לכן נדרשנו לבחון את העניין.

יואל הדר: רצינו להמתין לעמדת היועץ.

יואל הדר: זה ההסבר מדוע נוצרה התסבוכת הזאת.

מיכאל מלכיאור: זאת עדיין לא סיבה להתנגד.

יואל הדר: לא התנגדנו.

יואל הדר: אם אדוני יראה את החלטת ועדת שרים, לא התנגדנו.

יואל הדר: לטעון שהתנגדנו, זה לא מדויק ואני יכול להביא לכאן את ההחלטה.

מיכאל מלכיאור: אני זוכר שהדבר עלה בכנסת, הייתה התנגדות של הממשלה.

יואל הדר: הממשלה לא התנגדה למהות אלא היא ביקשה דחייה.

יואל הדר: חברי הכנסת החליטו נגד הדחייה.

אבשלום וילן: לא רק זה.

אבשלום וילן: השר לביטחון פנים מול מליאת הכנסת עמד ואמר שהוא לא מוכן לתמוך בגלל זה, אתם הלבנתם את פניו של השר.

אבשלום וילן: אני אומר לך שפשוט היה כאן דבר בלתי סביר בעליל.

מיכאל מלכיאור: אם אתה רוצה שנתקדם, בוא נעזוב את זה.

יואל הדר: לגופה של הצעת החוק שמונחת לפנינו היום כי זו הצעת החוק היחידה שמונחת כהצעת חוק שבחלק מהדברים אנחנו בהחלט יכולים לחיות אתה.

יואל הדר: לגבי הנושא של כדורגל.

יואל הדר: גם אנחנו סבורים שראוי לקבוע הצעת חוק כללית לכל משחקי הכדור ומה שקרה בכדורסל רק מעיד על זה.

יואל הדר: זה היה בין לבין, הדברים התרחשו ורצוי שתהיה הצעת חוק כללית ולא הצעת חוק ספציפית.

יואל הדר: מבחינתנו, מבחינת המשרד לביטחון פנים, אין שום בעיה שההצעה הזאת תהפוך להיות הצעה כללית לעניין הזה.

יואל הדר: חלק גדול מהוראות חוק הבטיחות במקומות ציבוריים באמת נמצא בחוק הזה.

יואל הדר: התיקון היה ב-2005 במיוחד לענייני הספורט, אבל אם הכנסת סבורה שהיא רוצה חוק ספציפי לכל משחקי הכדור ולא די לה בחוק הבטיחות במקומות ציבוריים, הכלי הוא כלי.

יואל הדר: אם אתם חושבים שצריך לעשות כפל חקיקה, זה עניין של הכנסת וזה לא עניין שלנו.

מירב ישראלי: אפשר להוציא את ההוראות משם.

יואל הדר: כן, אם הכנסת סבורה כך.

יואל הדר: אם זה מה שרוצים לעשות, אנחנו לא מתנגדים לכלי.

יואל הדר: אנחנו הולכים על הנושא של המהות ולא על הנושא של הכלי.

יואל הדר: בתוך ההצעה יש לנו כמה דברים שמפריעים לנו, כמה דברים שקשה לנו לחיות אתם, אבל לעומת זאת חלק מהדברים כאן, אם רוצים להחמיר בענישה, מבחינת המשרד לביטחון פנים, אין לנו בעיה עם ההחמרה בענישה.

מיכאל מלכיאור: תאמר במשפט מה מפריע לכם.

יואל הדר: מפריע לנו הנושא של רשות, שרוצים להקים כאן רשות.

יואל הדר: אנחנו לא רואים את הצורך ברשות הזאת, במטרה של הרשות הזאת, במיוחד שבראש הרשות יעמוד מישהו מהתאחדות שהוא ינווט את כל משרדי הממשלה, דבר שהוא ממש לא מקובל בחקיקה.

מירב ישראלי: כאשר מקימים רשות, מי שעומד בראש רשות הוא לא גוף שהוא חיצוני לממשלה.

מירב ישראלי: זאת הערה נכונה.

מיכאל מלכיאור: זה עיקר ההתנגדות?

יואל הדר: לא, יש לנו עוד כמה דברים.

יואל הדר: היועץ המשפטי לממשלה קבע ששוטרים צריכים להישאר בתוך המשחק.

יואל הדר: מה שקבוע בהצעת החוק, כנראה בטעות, הורידו את הסמכות של השוטר להשתמש בכוח סביר.

רונית תירוש: לא התכוונו לזה.

מיכאל מלכיאור: קודם כל השארנו את מה שהיה ואנחנו עובדים עם מה שיש.

מיכאל מלכיאור: אנחנו נעבור על הסעיפים ונראה אם תהיה הסכמה לגבי הנקודות שתעלו.

יואל הדר: יש עוד דבר נוסף שאנחנו רוצים אולי להוסיף להצעת החוק כדי לאפשר עוד שימוש במתן סמכות מסוימת למשטרה.

רותם קמר: אני סמנכ"ל ההתאחדות לכדורגל.

רותם קמר: יחד אתי נמצאת דוקטור דנה פוגץ.

רותם קמר: אנחנו מאלה שפעלו בהתאחדות הכדורגל בכתיבת הצעת החוק ויזמנו אותה יחד עם חבר הכנסת אבשלום וילן, ואנחנו שמחים שחברת הכנסת רונית תירוש הצטרפה.

רותם קמר: לגבי נושא הכדורגל.

רותם קמר: אנחנו לא מחפשים את הכבוד בחוק ובטח לא בנושא של אלימות בספורט.

רותם קמר: לא אנחנו אלה שנתנגד לעניין הזה ומבחינתנו אפשר לצרף עוד ענפי ספורט אחרים לחקיקה הזאת.

רותם קמר: מבחינתנו חשוב לנו שזה יהיה בחקיקה ראשית בנוסח החוק שאנחנו מדברים עליו.

רותם קמר: אם אפשר לצרף לזה עוד ענפי ספורט, אנחנו בעד ונשמח על כך.

רותם קמר: לעניין הרשות.

רותם קמר: אנחנו חושבים שרשות זה דבר הכרחי.

רותם קמר: עצם ההקמה של הרשות מניסיון שלנו הוא משהו שמחויב היום במציאות.

רותם קמר: התיאום בין כל הגופים שפועלים – אם אלה משרדי הממשלה, אם זאת המשטרה, אם אלה חוגי אוהדים, אם אלה יושבי ראש, אם אלה אנשים שבתוך הענפים עצמם – הוא הכרחי.

רותם קמר: לגבי מי עומד בראש הוועדה, גם כאן אנחנו מוכנים שלא יהיה יושב-ראש התאחדות הכדורגל או נציג ההתאחדות אלא שיהיה נציג משרד ממשלתי, אם זה המשרד לביטחון פנים או משרד הספורט.

רותם קמר: מבחינתנו זה פחות קריטי, אבל עצם הקמתה של הרשות בעינינו הוא הכרחי.

מיכאל מלכיאור: מה שאתה מציע עכשיו יכול להיות פתרון.

מיכאל מלכיאור: אני לא קובע, אבל זאת אפשרות.

אורי שפר: הפעם אני לא מהצד של מכון וינגייט אלא אני מייצג את משרד המדע, התרבות והספורט כי נכנסתי לתפקיד ראש מינהל הספורט החל מה-1 בינואר.

אורי שפר: אני מחליף את דוקטור יהושע דקל ואני אנסה לעשות כמיטב יכולתי.

מיכאל מלכיאור: ברכות.

אורי שפר: אני רוצה לומר שאנחנו מברכים על החוק ובסוגיה הזאת אנחנו נמצאים בתיאום מלא עם המשרד לביטחון פנים.

אורי שפר: נפגשתי השבוע עם מנכ"ל המשרד לביטחון פנים.

מיכאל מלכיאור: אגב, זה חידוש מרענן בוועדה שיש שני משרדים שהם בתיאום.

אורי שפר: לכן מצאתי לנכון להזכיר את זה.

מיכאל מלכיאור: לא ראינו את זה כבר שנה וחצי ולכן אני מאוד שמח על כך.

אורי שפר: לגופו של הנושא.

אורי שפר: אני לא רוצה להרחיב כי אני חושב שמיצו אותו אבל אומר שהחוק הזה צריך להיות חוק אחד לכל הענפים.

אורי שפר: אני חושב שהוא צריך להיות שווה לכל הענפים ואין מחלוקת שזה צריך להיות לגבי כל משחקי הכדור.

אורי שפר: אני בהחלט חושב שנושא הרשות הוא נושא כבד שחשוב לתת עליו את הדעת במעבר בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית.

אורי שפר: אני חושב שזה נושא שבהחלט יעמוד על סדר היום.

אורי שפר: אני חושב שבסוגיה של הסדרנים צריך למצוא איזשהו מודוס ויוונדי שנותן תכלית לתפקידם, כי אם לא נמצא את הדרך לתת להם את הסמכות, הם יאבדו גם את היכולת שלהם להיות אחראים.

אורי שפר: השאלה מה היקף הסמכות, צריכים לבוא ולדון בה כדי למלא את תפקידם תוכן ולא לרוקן אותו מתוכן.

דרורה נחמני-רוט: אנחנו הגשנו לוועדה את עמדת היועץ בנושא של הסדרנים.

מיכאל מלכיאור: לא הספקנו לקרוא אותה כי קיבלנו אותה רק עתה.

דרורה נחמני-רוט: לפני שאתייחס לעמדת היועץ, כמה הערות כלליות.

דרורה נחמני-רוט: כמו שאמר חבר הכנסת וילן, אכן מדובר בקודקס של חיקוקים קיימים ואם יש צורך נביא את כל הסעיפים ואת כל החוקים.

דרורה נחמני-רוט: בעיקרון מדובר בחוק הבטיחות במקומות ציבוריים, בשנת 2002 נערך תיקון.

דרורה נחמני-רוט: תקנות הבטיחות מאוד חשובות כאן והן עוסקות ספציפית בסדרנים באסיפות.

דרורה נחמני-רוט: סעיף 75 לחוק סדר דין הפלילי, סמכויות אכיפה, מעצרים, הוא חשוב מאוד במיוחד מכיוון שהוא מאפשר לסדרן במסגרת היותו אזרח, אם מבוצעת עבירה, לעכב אנשים, כך שיש לו סמכויות של עיכוב אנשים בתוך אירוע אלים בספורט.

דרורה נחמני-רוט: אם יש צורך לפרט את סעיף 75 במהלך הישיבה, יש לי אותו כאן ואפשר לצטט אותו.

דרורה נחמני-רוט: יש לו סמכויות קרובות מאוד לסמכויות שוטר, אבל התנאי הוא שהוא צריך להיות נוכח בעת ביצועה של עבירה.

דרורה נחמני-רוט: ניתנה פרשנות רחבה לסעיף 75 על ידי היועץ המשפטי לממשלה ועמדת היועץ הובאה לפניכם.

דרורה נחמני-רוט: אנחנו רואים בהצעת החוק הנוכחית איגוד של חוקים קיימים מחוץ לשלושה שינויים שמתבקשים.

דרורה נחמני-רוט: הנושא הראשון הוא החמרת הענישה, שאני כבר אומר את התייחסותנו לכך.

דרורה נחמני-רוט: לנו לא כל כך נראה הנושא של החמרת ענישה מכיוון שהיא הוחמרה ממילא בשנת 2002 עם תיקונים די משמעותיים.

דרורה נחמני-רוט: לפני שמחליטים כאן ושוקלים את החמרתה של הענישה, אנחנו צריכים לראות מה קורה בנושא הזה – באיזה מקרים מדובר, אולי תינתן לוועדה סקירה לגבי העמדות לדין של מקרים אלו ואחרים, ערעורים וכולי.

דרורה נחמני-רוט: מתוך פסקי הדין שפורסמו אספתי ענישה קיימת, אבל צריך לדון בזה קצת יותר ברצינות.

דרורה נחמני-רוט: יתכן שבסוף יגיעו כאן למסקנה שיש צורך בהחמרה, אבל קודם כל זה צריך להיות בצורה מובנית ורצינית עם נתונים.

דרורה נחמני-רוט: על כך שזה מיוחד רק לכדורגל כבר העירו כאן.

דרורה נחמני-רוט: אנחנו סבורים שזה צריך להיות לגבי הספורט בכללו ולאו דווקא אירוע כדורגל.

דרורה נחמני-רוט: אני רואה שיש כאן הסכמה על כך וזאת גם עמדתנו.

דרורה נחמני-רוט: לגבי הרשות.

דרורה נחמני-רוט: לא נראה לנו שהרשות כפי שהיא מוגדרת כרגע בהצעת החוק, היא בעצם רשות אזרחית שבראשה עומד נציג ההתאחדות.

דרורה נחמני-רוט: אני מבינה שגם על כך יש הסכמה.

דרורה נחמני-רוט: אנחנו רוצים שתהיה זאת רשות ציבורית כאשר בעצם יש תיאומים של משרדי הממשלה הרלוונטיים בתחום של האלימות בספורט כמו משטרה, רשויות מקומיות, גופי הצלה וכל הגופים הממשלתיים הרלוונטיים.

דרורה נחמני-רוט: לכן הרשות צריכה לקבל כיוון מדיניות ממשלתי וציבורי כאשר כמובן יכולים להיות גופים רלוונטיים אחרים בתוכה.

דרורה נחמני-רוט: לגבי הסדרנים.

דרורה נחמני-רוט: כפי שמנוסח החוק כרגע, נראה לנו שיש צורך לתקן את הניסוח.

דרורה נחמני-רוט: הניסוח הנוכחי נותן כביכול סמכויות לסדרנים שהן סמכויות של מאבטחים.

דרורה נחמני-רוט: אנחנו לא חושבים שכך צריך להיות מנוסח החוק.

דרורה נחמני-רוט: אם רוצים שלסדרן יהיו סמכויות של מאבטח, צריך להכשיר אותו לכך והוא צריך לקבל הסמכה חוקית על ידי השר.

דרורה נחמני-רוט: אם רוצים להפוך סדרן או מספר סדרנים כך שיהיו להם כוחות ויכולת אכיפה של מאבטח, צריך להכשיר אותם לכך ולא לתת לו סמכות של מאבטח, דבר שלא מקובל עלינו.

דרורה נחמני-רוט: כלומר, הוא צריך להיות על פי הכשרתו על פי חוק, הוא צריך להיות מוכשר, לקבל את האישור ולא באופן אוטומטי דרך החוק תינתן לו סמכות כאשר הוא לא מוכשר לכך, הוא לא עבר קורס מתאים ואין לו את היכולת לכך.

דרורה נחמני-רוט: צריך לתקן את הניסוח.

מירב ישראלי: אפשר לבדוק אם זה מקביל למאבטחים או שאפשר לעשות הסדר מיוחד.

דרורה נחמני-רוט: אני מבין שלא מתחיל הדיון לגופו, אבל אם יתחיל הדיון בסעיף הזה, אנחנו נאמר איזה סמכויות יש לסדרנים ואיזה סמכויות רוצים לתת להם, אבל כמובן קודם כל צריך להכשיר אותם כמאבטחים על פי חוק מיוחד שנקרא חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור משנת 2005 שהוא החוק הרלוונטי שמסמיך מאבטחים.

דנה פוגץ: בעינינו יש חשיבות עצומה לכך שיהיה חוק נפרד ואני חושבת שזה ברור.

דנה פוגץ: אני לא מסכימה לכך שכל החוק חוזר על חקיקה אחרת ואני אומרת זאת מאחר שהייתי שותפה גם לתיקונים האחרונים לחוק הבטיחות במקומות ציבוריים.

מיכאל מלכיאור: כולם הסכימו על כך שיש צורך לאסוף את החוקים הקיימים.

מיכאל מלכיאור: אנחנו גם הסכמנו שזה יכלול את כל ענפי הכדור.

דנה פוגץ: לעניין הסדרנים.

דנה פוגץ: כאשר שמנו את הדגש בהצעת החוק – ואני חושבת שזה אחד הדברים החשובים ביותר - על נושא הסדרנים למדנו הרבה מאוד מהניסיון האנגלי כאשר שם בעצם היום 50 אחוזים מהמשחקים יש בהם שוטרים במגרשים ובשאר המשחקים אין בכלל שוטרים.

דנה פוגץ: אני חושבת שמה שקורה בשנה האחרונה בארץ מדגיש את העובדה ששוטרים גם מעוררים יתר עוינות בקרב קהל האוהדים ואי אפשר להכחיש את זה.

דנה פוגץ: ראינו את הניסיון האנגלי, שם המשטרה תומכת בהוצאת השוטרים כסדרנים גם בדרך של הרגעת הקהל כיוון שלקהל יש הרבה פחות עוינות.

מיכאל מלכיאור: שם, כחלק מתת התרבות שהייתה של חוליגניזם, זה היה מכוון נגד המשטרה.

מיכאל מלכיאור: כאן זה לא אותו הדבר.

מיכאל מלכיאור: גם לא הייתי רוצה שנגיע כאן לכך שאנחנו מקבלים כהנחת יסוד בחברה הישראלית שהמשטרה הוא גוף עוין.

דנה פוגץ: אני האחרונה שאומר זאת.

מיכאל מלכיאור: את אמרת דבר שהוא גורף ובעייתי מאוד.

דנה פוגץ: אני רק אומרת שזו אחת מהנחות המוצא.

מיכאל מלכיאור: אני חולק על הנחת היסוד.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שיש סיבות אחרות, גם פרקטיות ותקציביות.

דנה פוגץ: קיימות סיבות רבות.

דנה פוגץ: אני ממליצה לכולם לנסוע לאנגליה למטה משטרת הכדורגל ולראות איך הדברים נעשים שם ואיך נעשה שם שיתוף הפעולה עם הסדרנים.

דנה פוגץ: מאוד מעניין גם לראות איך מוצאים שם צווי הרחקה ואת הפיקוח הממוחשב על המגרשים כפי שקיים היום.

דנה פוגץ: גם לנו בהתאחדות לא היה ספק מלכתחילה שהצעת החוק הזאת דורשת גם הכשרה ראויה של הסדרנים כיוון שברור לנו שלא ניתן לתת סמכויות מן הסוג הזה לסדרן ללא שעבר הכשרה מתאימה.

דנה פוגץ: לנו נראה שההכשרה הזאת צריכה להיות בחוק אחר ולכן לא התייחסנו לכך.

מיכאל מלכיאור: כאשר נגיע לסעיף, נדבר בו.

מיכאל מלכיאור: אני מקווה שלא יהיו חילוקי דעות.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מדברים כאן כללית על החוק ולא נכנסים לסעיפים השונים.

מיכאל מלכיאור: ף

דרורה נחמני-רוט: לטענה שהמשטרה לא צריכה להיות במגרשים – אנחנו לא בעד הוצאתה של המשטרה מהמגרשים.

דרורה נחמני-רוט: יש מספר עבירות שרק המשטרה יכולה לטפל בהן.

אבשלום וילן: מספר השוטרים במגרשים, בחלק מהמקרים משתמשים בזה להשלמת הכנסה ועיני אינה צרה, אבל בכל אירופה הבינו שמחזיקים את המשטרה במינימום ועובדים עם סדרנים.

מיכאל מלכיאור: לא זאת הייתה כוונתה אבל ניתן היה לפרש שרוצים להוציא את המשטרה בכלל.

אבשלום וילן: מי עומד בראש הרשות באנגליה?

דנה פוגץ: הרשות שם היא שיתוף פעולה בין כל משרדי הממשלה, חוגי האוהדים והמועדונים.

דנה פוגץ: בראש הרשות עומד איש ציבור.

אבשלום וילן: לכן לא במקרה כתבנו כאן התאחדות כאיש ציבור ולא פקיד ממשלתי שיהיה חשוב ככל שיהיה, משום שיש הגיון שכאשר זה משהו ציבורי, יעמוד איש ציבור ולא ממונה ממשלתי מטעם.

יהושע קרמר: אני היועץ המשפטי של איגוד הכדורסל ואני עוד תחת הטראומה של מה שקרה בכדורסל.

יהושע קרמר: אני לא אחזור על הדברים שנאמרו אלא אעיר הערה אחת שיכולה לתרום מניסיוני לשיפור הנושא הזה.

יהושע קרמר: אני חושב שהשיטור במגרשים צריך להיעשות מול האיגודים ולא מול הקבוצות.

יהושע קרמר: הייתה תקופה שהשיטור היה נעשה מול האיגודים.

יהושע קרמר: ברגע שהשיטור נעשה מול האיגודים ולא מול הקבוצות, הבעיה שמעלה חבר הכנסת וילן – שקלע לנקודה נכונה מאוד – נפתרת כי בסופו של דבר המשטרה מקבלת סכום אחד ופתאום יש פחות שוטרים ופתאום זה לא בעיה של פרנסה לשוטרים.

יהושע קרמר: אני רוצה לתת דוגמה שבמשחק בו התפוצץ החזיז בירושלים, במשחק מול הפועל חולון, היו שם 44 שוטרים והיו שם 44 סדרנים לפי דרישת המשטרה.

יהושע קרמר: אף שוטר לא עמד ביציע של חולון כאשר מתחילת המשחק ועד סופו היו תלונות על התפרעויות.

יהושע קרמר: אני ראיתי את הסרט שקיבלתי מפרקליטות מחוז ירושלים – כל השוטרים שם, המשחק עניין אותם הרבה יותר.

יהושע קרמר: שני שוטרים שהיו עומדים ביציע למעלה, כאשר כל הזמן יורקים, מגדפים, זורקים וכולי, היו פותרים את הבעיה.

יהושע קרמר: זה נראה שינוי סמנטי אבל זה שינוי מהותי.

יהושע קרמר: השינוי הוא מול ההתאחדות ומול האיגוד.

יהושע קרמר: אני לא נכנס לקטע של בג"ץ מול מדיה, מי צריך לממן קבוצות וכולי, אבל ברגע שזה יהיה מול איגוד, יהיו פחות שוטרים והמשטרה תהיה הרבה יותר יעילה.

יהושע קרמר: אני בעד הצעת החוק.

יהושע קרמר: הבעיה המרכזית היא אכיפה.

יהושע קרמר: אני מבקש לתת את הדעת.

יהושע קרמר: זאת המלצה של ועדה בה ישבה חברת הכנסת תירוש.

יהושע קרמר: תשקלו את מה שאמרתי כי זה מה שאני רוצה לתרום לדיון הזה.

מיכאל מלכיאור: היועצת המשפטית תרשום את הדברים.

שי שטרית: נכון להיום יש שיתוף פעולה גם עם המשרד לביטחון לגבי הכשרת סדרנים כיום כאשר הם עוברים קורס של כ-25 שעות.

שי שטרית: השאלה אם בחוק צריך לציין שמדובר בסדרן ספורט להבדיל מסדרן אחר שלא עבר את ההכשרה .

מירב ישראלי: יכול להיות שנצטרך לעשות כאן משהו מיוחד.

מירב ישראלי: נצטרך לבדוק את זה.

חגית לרנאו: אני רוצה להתייחס לחלקים הפליליים של החוק כי חלקים אחרים הם לא בתחום המקצועיות שלנו.

חגית לרנאו: למעשה אותם סעיפי עבירה של החוק מעתיקים ומשכפלים סעיפי עבירה שנמצאים בחוק הבטיחות במקומות ציבוריים ובחלקם מחמירים את הענישה.

חגית לרנאו: הרעיון של ליצור חקיקה שהיא מוכפלת, הוא בוודאי רעיון רע מאוד לתפיסה של אחידות חקיקה וזה לא משנה אם החוק הזה ייגע רק בכדורגל או גם בכדורגל וגם בכדורסל.

חגית לרנאו: זה נראה שאם רוצים לשנות את הסעיפים הקיימים במילא, במקום להעתיק אותם לחוק אחר, ואז או למחוק אותם מחוק הבטיחות במקומות ציבוריים או להשאיר אותם בחוק הבטיחות במקומות ציבוריים, צריך אולי לתקן את חוק הבטיחות במקומות ציבוריים אבל ההכפלה הזאת, מבחינת מנגנון חקיקה ושמירה על אחידות של חקיקה, אני לא מצליחה לראות מה ההגיון והסבירות שלה.

חגית לרנאו: הסעיפים הם ממש אותם סעיפים.

חגית לרנאו: הדבר היחיד שקורה הוא שחלק מעבירות הענישה מוחמר ואפילו מוכפל.

חגית לרנאו: ככלל התחום של אלימות בספורט הוא לא תחום המומחיות שלי, אבל גם מדברים שנאמרו כאן באולם וגם מתחושה ציבורית, נראה שהבעיה היום היא לא היעדר חקיקה והיעדר נורמות אלא היעדר אכיפה והיעדר אכיפה לא תיפתר אם המחוקק יוסיף ויחמיר את הענישה.

חגית לרנאו: אני יכולה להצטרף לדברי משרד המשפטים ולומר שראוי לבדוק מה נעשה מבחינת אכיפה, אם אכן יש בעיה שלמרות האכיפה עדיין הנורמה היא לא מספיק מרתיעה, ואם כן, רק בשלב הבא להחמיר בענישה.

חגית לרנאו: קשה לראות למה התנהגות מסוימת היא התנהגות חמורה יותר כאשר היא נעשית במגרש כדורגל מאשר כאשר היא נעשית בכל מקום ציבורי אחר, קשה להצדיק את השינויים האלה מבחינת הערך הפלילי של ההתנהגות.

אבשלום וילן: את מתכוונת ברצינות?

אבשלום וילן: מדוע הוחמרה החקיקה בשנים האחרונות בתחומים האלה ובוצעה הפרדה?

אבשלום וילן: משום שבישראל, כמו במקומות אחרים בעולם, הסתבר שבעיקר בני נוער ואחרים מרשים לעצמם להתפרע במשחק כדורגל, דבר שהם לא עושים בשום מקום אחר.

אבשלום וילן: באנגליה, כאשר זה נגמר פעמיים בעשרות הרוגים, הוקמה ועדת חקירה ממלכתית והתחילו להבין שגם הענישה צריכה להיות אחרת והלכו לשורה שלמה של נושאים שטופלו ספציפית.

אבשלום וילן: הבעיה הגדולה כסנגוריה הציבורית במדינת ישראל היא שאנחנו כבר שלוש פעמים משנים את החקיקה אבל לא הצלחנו להגיע – מעבר לפעולות החינוכיות שכל המערכת השקיעה בהם עשרות מיליוני דולרים בשנים האחרונים – משום שלא נוצר אלמנט ההרתעה ואנשים מרשים לעצמם לעשות דברים בתחום הכדורגל או בכדורסל שהם לא עושים במקום אחר.

אבשלום וילן: אם נמשיך בקו שלך, אנחנו נגיע להרוגים.

חגית לרנאו: אני מבקשת לענות.

מיכאל מלכיאור: לא, אין צורך.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לומר שזה גם לרעה וגם לטובה.

מיכאל מלכיאור: לרעה, מבחינה זאת שאנשים מתנהגים אחרת, אבל זה גם לטובה מאחר שזה בכל זאת נושא מוגבל ולכן ניתן לעקור את האלימות במגרשים.

מיכאל מלכיאור: עקירת האלימות בחברה הישראלית זאת סוגיה שבוודאי ראוי לטפל בה, ואנחנו עושים זאת כל הזמן, אבל זה לא נושא נקודתי שניתן לפתור אותו.

מיכאל מלכיאור: יש כאן הסכמה כללית למרות שזה טוב לשמוע שיש מישהו שחולק על זה.

מיכאל מלכיאור: שמענו את הדברים שלך ובהמשך הטיפול לא נתחשב בהם.

חגית לרנאו: אם אפשר לנסות לשכנע.

מיכאל מלכיאור: אין צורך.

מיכאל מלכיאור: דנו בזה בהרחבה בישיבות קודמות.

מיכאל מלכיאור: אמרת את עמדתך וזאת זכותך המלאה לומר זאת.

מיכאל מלכיאור: תודה.

יואל הדר: אני מבקש להתייחס להערה שנאמרה כאן לגבי שוטרים בשכר.

יואל הדר: נאמר שהתפקיד או המטרה של המשטרה למצוא כמה שיותר תעסוקה לשוטרים במגרשי הכדורגל ולכן המשטרה מעודדת שוטרים בשכר.

יואל הדר: לפני כחודש הכנסת העבירה חוק בנושא של שוטרים בשכר ובחוק עצמו נקבע גם מנגנון הפיקוח על נושא של שוטרים בשכר וכי ועדת הערר לעניין של מספר השוטרים בסופו של דבר תהיה ועדה ציבורית, של שני נציגי ציבור וקצין משטרה.

יואל הדר: לכן לקבוע שהמטרה היא כמה שיותר שוטרים, לפי מה שאנחנו בדקנו לא כל השוטרים רוצים בסוף שבוע לבוא למשחקי כדורגל.

מיכאל מלכיאור: זה לא חשוב עכשיו לגבי החקיקה.

יואל הדר: המטרה של המשטרה היא לא לתת שוטרים בשכר כי היא רוצה למצוא תעסוקה לשוטרים.

שמעון בן-לולו: צר לי שנאמרו כאן מספר דברים שפגעו באלפי שוטרים שעושים עבודתם נאמנה.

שמעון בן-לולו: אמר ידידי ממינהל הספורט שמתקיים קורס והקורס הזה מובל בצורה טובה גם על ידי המשטרה וגם על ידי מינהל הספורט ולאחרונה גם הוכנס בו תיקון והרחבה כך שהסדרנים עוברים שם הכשרה שכאשר יתוקן החוק הזה והסדרנים יקבלו את אותה הבטחה כמו שמקבלים מאבטחים, כבר היום יהיה ניתן להסמיך אותם.

שמעון בן-לולו: כלומר, כבר היום יש קורס שם הם מקבלים את אותה הכשרה ובבוא הזמן יהיה ניתן גם להסמיך אותם.

מירב ישראלי: הקורס הוא כמו של מאבטחים?

מירב ישראלי: הייתה טענה שהקורס הוא לא בדיוק אותו קורס.

שמעון בן-לולו: בקורס האחרון הוכנסו חמש שעות בנושא של סמכויות חיפוש, שזה שווה ערך למה שמקבלים מאבטחים.

שמעון בן-לולו: בבוא הזמן, כאשר זה יתוקן, יהיה אפשר להסמיך אותם.

איציק שנן: אני רוצה לברך על החוק ולהתייחס לנושא של הרשות ולומר שגם זה צעד מבורך.

איציק שנן: אני חושב שברשות הזאת חסרים שני גורמים שהם חשובים מאוד: הגורמים הציבוריים שהם לא משרדי ממשלה שבעיניי חייבים להיות מיוצגים.

איציק שנן: באנגליה אותו ארגון שעסק בעניין הזה, הייתה לו השפעה מכרעת על מהלכי המניעה.

איציק שנן: הגוף השני שהוא לא גוף אלא נציגות של השחקנים שאנחנו רוצים לראות אותם כמובילים איזשהו סוג של שינוי במגרשי הכדורגל.

איציק שנן: השחקנים מהווים דמות לחיקוי ולפיכך נראה לנו שהחיבור שלהם לרשות כזאת היא אלמנטרית.

מיכאל מלכיאור: כל הדברים שנאמרו כאן נרשמו.

מיכאל מלכיאור: כאשר נגיע לפרטים, הכל יובא בחשבון.

רונית תירוש: אני רוצה לאזן את תחושת הביקורת כלפי המשטרה.

רונית תירוש: אני לא חושבת שיש כאן אמירה נגד המשטרה.

רונית תירוש: יש פה אמירה בעד הסדרנים.

רונית תירוש: אני מסתכלת על זה מעבר לנימוקים שהובאו כאן גם בהקשר של ההיכרות שלהם עם הקבוצות עצמן.

רונית תירוש: אלה סדרנים שמשויכים לקבוצות, הם יוצאים מהקבוצה.

רונית תירוש: כלומר, חולון הייתה מגיעה עם הסדרנים שלה שיהיו מעורבים שם בשורות שהם יושבים והם מכירים את הגרעין הקשה של האוהדים הבעייתיים והם יכולים למנוע דברים עוד לפני שהם קורים.

קריאה: זה החזון.

רונית תירוש: כאשר עשינו את הפעולה המשולשת של תקצוב הנושא של סדרנים ממשרד האוצר, מהמשרד לביטחון פנים וממינהל הספורט, זה היה כדי לעצב יחידות של סדרנים שמשויכות לקבוצות עצמן ואז, מתוך היכרות, יש סיכוי שהם גם יבודדו וישרשו את הרעות החולות טרם ביצוען.

רונית תירוש: זה בהחלט החזון ואני חושבת שזה הכיוון שצריך ללכת בו.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לומר שקיבלתי נזיפה/מחאה מהמשנה לפרקליט המדינה לגבי ההחלטה שקיבלנו בישיבה הקודמת לגבי היעדר ההשתתפות שלהם בדיון.

מיכאל מלכיאור: אנחנו כמובן לא מדברים על אדם כזה או אחר בתוך הפרקליטות אלא אנחנו מדברים על הפרקליטות ככלל שלא הייתה מיוצגת וזה היה מאוד מאוד מתבקש.

מיכאל מלכיאור: הם אומרים שחלק מהנתונים היינו יכולים לקבל מהמשטרה ולא מהפרקליטות.

מיכאל מלכיאור: יכול להיות, אבל לשם כך צריך מישהו שמבין בזה שישב מסביב לשולחן, בפרט בדיון שהיו כאן

מיכאל מלכיאור: מנכ"לי המשרדים הרלוונטיים וכל הגופים האחרים.

מיכאל מלכיאור: כמובן שאדם יכולות להיות לו נסיבות ואנחנו מבינים למה אדם כזה או אחר לא הגיע, מבינים ומקבלים בהבנה מלאה, אבל עדיין החסר של הופעת הפרקליטות היה בולט מאוד וזה היה חלק ממטרת הישיבה.

מירב ישראלי: יש לנו הכרעה ראשונית, לפני שאנחנו מתחילם לדון, האם באמת אנחנו עושים הצעת חוק נפרדת שהמהות שלה תהיה – לפי מה שהבנתי שנאמר כאן מסביב לשולחן – לגבי אלימות בספורט.

מירב ישראלי: אני אומר שכרגע חוק הבטיחות במקומות ציבוריים, לפי התוספת שלו, חל רק על כדורגל וכדורסל.

מירב ישראלי: זה שאמרו כאן שזה כללי, זה לא כללי אלא כרגע זה חל על כדורגל וכדורסל.

מירב ישראלי: השאלה אם אנחנו רוצים את ההצעה הזאת להרחיב ועד כמה אנחנו רוצים להרחיב אותה.

מירב ישראלי: זאת שאלה ראשונה שצריך להכריע בה ואז אפשר להתקדם.

מיכאל מלכיאור: אני שואל את הנוכחים האם יש צורך בזה מעבר לכדורגל וכדורסל?

מירב ישראלי: בזמנו סברו ששני הענפים האלה הם הענפים הבעייתיים ולא רצו להרחיב את זה בשלב הזה מעבר לזה במקומות שאולי אין בהם בעיות.

מירב ישראלי: זה היה ההגיון שעמד מאחורי מה שנעשה בחוק הבטיחות.

מירב ישראלי: השאלה אם יש דברים חדשים שמחייבים אולי הרחבה ואנחנו לא יודעים עליהם.

רונית תירוש: יכול להיות שיהיו בעתיד.

מיכאל מלכיאור: אני שואל האם יש בעייתיות בזה שנחיל את זה על כל ענפי הספורט.

אורי שפר: אמר קודם חבר הכנסת וילן בצדק רב שמחפשים ליצור הרתעה.

אורי שפר: ההרתעה של היום לגבי כדורגל וכדורסל נפגמה ואנחנו מנסים למצוא הרתעה.

אורי שפר: אני אומר שברגע שנחיל את זה על כל ענפי הספורט הקבוצתיים, על כל משחקי הכדור, למעשה יצרנו הרתעה.

אורי שפר: למה צריך להתכנס בוועדה הזאת אחרי שקורה אירוע בכדורעף או בכדוריד ולדון בו?

אורי שפר: ברגע שאנחנו עושים את זה עם כדורגל וכדורסל בלבד, שמנו סטיגמה שאלה הענפים הבעייתיים, שם כל החוליגנים ואנחנו מאירים את הנושא.

מירב ישראלי: יש פה ענישה שהיא מאוד ספציפית.

מירב ישראלי: יכול להיות שהיא רלוונטית, אבל אני פשוט לא מתמצאת.

מירב ישראלי: הנושא של הרחקה מעונות ספורט מסוימות.

מירב ישראלי: יכול להיות שכאשר נגיע לנושא של הענישה אתם תאמרו לנו אם זה בכלל רלוונטי לענפים אחרים ואם זה מתאים כי אני לא יודעת.

אבשלום וילן: הרשות לא רלוונטית לכל ענפי הכדור למשל.

אבשלום וילן: צודק אורי בדבריו.

אבשלום וילן: גם בכדורעף בסוף השנה שעברה היו התפרעויות אלימות באולם וגם בכדוריד היו.

אבשלום וילן: צריך לראות בכל סעיף על מה להחיל אותו או לומר בגדול ששם זה יישאר על פי חוק הבטיחות במקומות ציבוריים.

מיכאל מלכיאור: אי אפשר, כי שם זה שייך רק לכדורגל וכדורסל.

דרורה נחמני-רוט: החוק הוא חוק כללי אבל התוספת היא בעצם מיוחדת לכדורסל וכדורגל ואת התוספת אפשר לשנות.

דרורה נחמני-רוט: החוק הוא חוק כללי והוא לא ספציפי לכדורגל או לכדורסל, אבל ברגע בתוספת מצוין כדורסל וכדורגל ולכן הוא חל כרגע עליהם.

דרורה נחמני-רוט: התיקון הנחוץ הוא תיקון התוספת.

מירב ישראלי: החוק קובע שההוראות המיוחדות לגבי ספורט שקיימות בחוק הבטיחות במקומות ציבוריים חלות רק על הענפים שבתוספת.

מירב ישראלי: נכון שאפשר להרחיב את התוספת.

מירב ישראלי: אפשר לעשות כאן את אותו מנגנון.

מירב ישראלי: זאת אומרת, תהיה הצעת חוק איסור אלימות בספורט באופן כללי וליצור תוספת, לקבוע את הענפים שאנחנו רוצים בתוספת ולא לקבוע נגיד כל משחקי הכדור כי אין לי מושג מה זה אומר והשאלה האם זה גם טניס או משחקי כדור אחרים.

מירב ישראלי: אני חושבת שזה מנגנון שאפשר לאמץ אותו מחוק הבטיחות.

מירב ישראלי: הרעיון הוא לקחת את ההוראות שעוסקות בספורט מתוך חוק הבטיחות ולחוקק אותן.

מירב ישראלי: בחוק הבטיחות יש עוד הוראות שחלות על כלל האסיפות והן ימשיכו לחול.

מירב ישראלי: זה שאדם צריך להחזיק סידורי בטיחות ועזרה ראשונה, זה ימשיך לחול אלא שההוראות המיוחדות שנוגעות לספורט, אותן נעביר לחוק אחר.

מירב ישראלי: אני מבינה שזה מה שמתגבש.

מיכאל מלכיאור: כן.

יואל הדר: יש את חוק הספורט מ-1988 שהוא מגדיר פעילות ספורט מאורגנת – "פעילות ספורט המאורגנת על ידי אגודת ספורט או ארגון ספורט, התאחדות או איגוד".

יואל הדר: כלומר, יש הגדרה לעילות ספורט מאורגנת.

מירב ישראלי: השאלה אם אתה בכלל רוצה להיכנס לזה.

מירב ישראלי: זה מפריע כי אתה מכניס סדרנים, אתה מכניס ענישה שהיא שלוש עונות ספורט וזה לא מתאים.

דנה פוגץ: זה גם מאבד את ההרתעה.

יואל הדר: אני מקבל.

מירב ישראלי: יכול להיות שצריך להוסיף כדוריד וכדורעף, אבל אני לא יודעת.

מירב ישראלי: בעיקרון הכיוון הוא הצעת חוק איסור אלימות בספורט, התשס"ח-2008.

מירב ישראלי: מה שצריך לעשות זה לקחת את ההוראות מחוק הבטיחות במקומות ציבוריים ובכל מקום שכאן יש התייחסות ספציפית לכדורגל, לחזור לנוסח הכללי של חוק הבטיחות במקומות ציבוריים שזה למשל בנושא של אירוע כדורגל, זה אירוע ספורט.

קריאה: לקחת את החוק הזה ובמקום כדורגל, לכתוב ספורט.

דנה פוגץ: עבירה הקשורה לכדורגל, אין לך בחוק.

מירב ישראלי: את יכולה לומר עבירה הקשורה למשחק ספורט.

מירב ישראלי: עוד לא התחלתי לעבור על ההוראות אבל אני אומרת שבאופן עקרוני אנחנו מרחיבים את זה כך שהמנגנון יהיה ספורט פלוס תוספת.

מירב ישראלי: "בחוק זה – אירוע ספורט – התקהלות מאורגנת של בני אדם, בין שבתמורה ובין שלא בתמורה, לשם צפייה במשחק כדורגל".

מירב ישראלי: יש דברים שלא מוצו כאן ושיש בחוק הבטיחות, שזה מתקיים בזירת פעילות ספורט, שזה מיועד ומסומן לקיום, שיהיו סייגים מסוימים מתי זה לא חל.

מירב ישראלי: אני חושבת שצריך לאמץ לכאן את ההגדרה שהחליטו עליה בחוק הבטיחות.

רותם קמר: אני אסביר מהיכן הגיעה ההגדרה הזאת שהיא יותר רחבה.

רותם קמר: אירועי אלימות שקשורים בספורט לא מתקיימים דווקא במתחם בו התקיים אירוע הספורט אלא מתקיימים בדרך אליו, מתקיימים סתם, צלבי קרס בעיריית תל-אביב, אלה דברים שקשורים בספורט ואלה הן עבירות אלימות שקשורות בספורט שאנחנו לא יכולים לתחום אותם רק לאירוע ספורט.

רותם קמר: לכן החשיבות שההגדרה כפי שהיא כאן, שהיא הגדרה רחבה, תגיע גם לאותם יעדים שעושים את פעולות האלימות האלה שלא במגרשים.

רונית תירוש: אתה מדבר כאן על התקהלות מאורגנת וזה לא קשור לצלבי קרס על הקיר.

מירב ישראלי: החוק אמור לטפל בהתפרעויות ובאלימות.

מירב ישראלי: אם אתה רוצה למקד דברים מסוימים שהם לא קשורים לנושא שהחוק עוסק בו, כמו מה שהזכרת עכשיו, יכול להיות שצריך עבירות מיוחדות.

מירב ישראלי: אם אתה חושב שיש משהו ספציפי שאתה רוצה עבירה מיוחדת, אפשר לדון בזה, אבל לא בהקשר הזה.

מירב ישראלי: אני לא חושבת שצריך לחרוג מהמסגרת של חוק הבטיחות.

מירב ישראלי: "אירוע כדורגל מוסדר" – זאת הוראה חדשה וזה משהו שלא קיים בחוק הבטיחות – "אירוע כדורגל המתקיים במסגרת תחרויות המאורגנות על ידי התאחדות לרבות תחרויות ליגה וגביע וכן אירוע כדורגל במסגרת תחרויות המאורגנות על ידי התאחדויות בינלאומיות אליהן מסונפת ההתאחדות".

דנה פוגץ: זה צווי הרחבה והגבלה במיוחד.

דנה פוגץ: אי אפשר צו הרחקה או הגבלה בלי שהוא יהיה תחום.

דנה פוגץ: אני מניחה שגם הסנגוריה הציבורית תסכים לזה שאי אפשר להרחיק או להגביל אדם מכל דבר אלא מאירוע כדורגל מוסדר.

רונית תירוש: בכל מקום שיש כדורגל, משנים לספורט.

מירב ישראלי: אני צריכה לבדוק את ההשוואה.

דנה פוגץ: כמובן שאז גם ההתאחדות לא רלוונטית.

מירב ישראלי: נכון, אני צריכה לבדוק עד כמה זה רלוונטי.

מירב ישראלי: בחוק הבטיחות במקומות ציבוריים אין את ההבחנה הזאת.

דנה פוגץ: כי אין את כל צווי ההרחקה הספציפיים.

מירב ישראלי: כאשר נגיע למקומות שאתם רוצים להבחין בין אירוע ספורט רגיל לאירוע ספורט מוסדר – על זה אנחנו מדברים – נראה אם צריך את זה בכלל, כי היום אין את ההבדל הזה.

רונית תירוש: לכל אורך החקיקה, נבחן בסוף אם זה מיותר או לא מיותר.

דנה פוגץ: זה לא מיותר.

קריאה: עדיף שזה יישאר.

רונית תירוש: היא משאירה, אבל צריך לראות אם זה עדיין רלוונטי.

מירב ישראלי: ברגע שצמצמנו את אירוע הספורט והחזרנו אותו לנוסח שהיה, שזה רק בזירה מתוחמת וזה רק זה וזה רק זה, אז יכול להיות שכלל ההוראות צריכות לחול גם אם זה רק משחק ילדים.

מירב ישראלי: יכול להיות שלא צריך את ההבחנה הזאת כי היום היא לא קיימת.

רונית תירוש: ההתאחדות היא שונה מהיתר כי היתר הם איגודים.

רונית תירוש: מראש אמרנו שנתחום את זה למשחקי כדור ונפרט מה הם.

רונית תירוש: לכן תשאירי את הגדרת ההתאחדות ותוסיפי הגדרת איגוד ובאיגוד תמני את כל משחקי הכדור ואז תהיה לנו רשימה.

מירב ישראלי: במקרה שתהיה רשות, נראה מי יכנס אליה.

מירב ישראלי: אם כן, להוסיף הגדרת איגודים.

רונית תירוש: בדיוק, ושם תמני את משחקי הכדור.

מירב ישראלי: אנחנו נגדיר את האיגודים הרלוונטיים לחוק הזה.

מירב ישראלי: בהקשר הזה השאלה היא אם אנחנו כבר יכולים לומר על איזה ענפים זה יחול.

רותם קמר: צריך לקחת בחשבון שהאלימות משודרת בטלוויזיה ואני חושב שזה חלק מהחשיבות של החוק עצמו וזה בהקשר למה שנאמר כאן על ידי הסנגוריה הציבורית.

רותם קמר: האלימות שנעשית, כולם רואים אותה והיא משודרת בטלוויזיה ו לא נמצאת רק במקומות ציבוריים כאלה ואחרים או בענפי ספורט כאלה ואחרים.

אבשלום וילן: זמננו מוגבל.

אבשלום וילן: אנחנו מבזבזים זמן יקר בזמן שאנחנו צריכים להקריא את ההגדרות ולהגיע לחקיקה.

מירב ישראלי: אם כן, כדורגל, כדורסל, כדוריד, כדורעף.

מירב ישראלי: מכיוון שיש פה ענישה מאוד מסוימת, אני חושבת שעדיין עדיף לומר את זה ולא להשאיר דברים פתוחים כי אולי מחר יהיה ענף חדש.

מירב ישראלי: השאלה אם מעבר לכדורגל, כדורסל, כדוריד וכדורעף, יש עוד תחומים.

מיכאל מלכיאור: יש עוד משחקי כדור קבוצתיים.

מיכאל מלכיאור: יש כדור בסיס וכולי.

אבשלום וילן: משרד הספורט יעביר עד מחר רשימה מסודרת של הענפים.

מירב ישראלי: אני חושבת שאתם צריכים לדעת מה אתם אומרים.

מירב ישראלי: שיאמר לנו עכשיו.

מיכאל מלכיאור: אם אתה מגדיר ענפי ספורט קבוצתיים, אתה כולל את כל הנושאים.

אורי שפר: לדעתנו מדובר בכדורגל, בכדורסל, בכדורעף, בכדוריד, ואנחנו שוקלים אם להכניס את כדור המים, שם יש בעיות.

אורי שפר: שם המכות מתחילות מתחת למים בזמן המשחק ומסתיימות במגרשי החניה ואחר הצהרים בין השחקנים לבין האוהדים וההורים והחברים.

מירב ישראלי: נכניס אותו.

אורי שפר: לדעתי אלה הם הענפים.

מיכאל מלכיאור: נכניס גם את זה.

מירב ישראלי: אתם תעבירו לנו את הרשימה המסודרת של האיגודים.

אורי שפר: כן, מחר זה אצלכם.

מירב ישראלי: את זה אני אכניס להגדרות.

אורי שפר: תרשמו שמשרד הספורט עובד מהר מאוד.

מירב ישראלי: "הרשות – הרשות למניעת אלימות בספורט שהוקמה על פי סעיף 11".

מירב ישראלי: "חפץ אסור – חפץ אסור מוכרז".

מירב ישראלי: נראה לי שנצטרך להשאיר את זה אם אנחנו מעבירים את כל ההוראות לכאן.

מירב ישראלי: "מקום שבו מתקיים אירוע כדורגל" – זירת פעילות כדורגל.

מירב ישראלי: אנחנו נתאים את הכל לספורט.

מירב ישראלי: "סדרן – מי שדואג לסדר במקום שבו מתקיים אירוע כדורגל והמועסק על ידי חברת אבטחה ששכרה אגודת ספורט או על ידי אגודת ספורט או על ידי בעלים או מחזיק של זירת פעילות כדורגל".

אבשלום וילן: כאן צריך להוסיף אולי את מה שאמרה המשטרה, מי שעבר הסמכה.

מירב ישראלי: זה יכול להיות בסעיף האופרטיבי של הסדרנים.

מיכאל מלכיאור: כאשר נגיע לביצוע של הסדרן, אם נראה שצריך לשנות את ההגדרה, נשנה אותה.

מירב ישראלי: השאלה שלי היא לגבי הסיפא.

מירב ישראלי: מי שדואג לסדר, זה יכול להיות מישהו שקם ולקח על עצמו לעשות את זה.

מירב ישראלי: לכן אנחנו רוצים להגביל את זה באיזשהו מקום ואז השאלה מי מעסיק אותם.

מירב ישראלי: כאן נכנסת השאלה והיא רלוונטית.

מירב ישראלי: זאת אומרת, מטעם מי הסדרן הזה יושב שם במגרש.

יואל הדר: אמרתי בתחילת דבריי שאנחנו רוצים ליצור מונח של אחראי בטיחות במגרשים.

מירב ישראלי: אחראי בטיחות יש לך כבר בחוק ההוא.

יואל הדר: נכון, אבל להכניס אותו לכאן.

יואל הדר: הוא לא נמצא כאן אלא הוא בחוק השני, אבל אם אנחנו כבר עושים חוק אחד, עדיף להכניס אותו לחוק הזה.

מירב ישראלי: לא, אנחנו לא עושים חוק אחד.

מירב ישראלי: מה שאנחנו עושים, אנחנו מפרידים.

מירב ישראלי: אנחנו משאירים את חוק הבטיחות במקומות ציבוריים ואנחנו מפרידים את הוראות של 11א מהחוק ההוא ועושים חוק נפרד לספורט כאשר יש עדיין זיקות בין שני החוקים.

מירב ישראלי: אנחנו לא מבטלים את החוק ההוא.

יואל הדר: שיהיה ברור שבתוך הספורט אנחנו צריכים ליצור אחראי בטיחות במגרשים.

מירב ישראלי: בחוק הבטיחות יש לך אחראי בטיחות כללי.

מירב ישראלי: אני לא רוצה ליצור כפילות במונחים.

אורי שפר: הסוגיה הזאת היא מאוד מעניינת כי כולנו זוכרים מה קרה במכביה.

אורי שפר: במכביה הגשר נפל, יושב-ראש הוועדה המארגנת קיבל שישה חודשי עבודות שירות.

אורי שפר: לכן צריך להחליט האם מנהל האירוע הוא גם אחראי על הבטיחות או שחוץ ממנהל האירוע יש תחתיו גם מישהו שהוא אחראי על הבטיחות.

אורי שפר: ככל שנוסיף יותר פונקציונרים, כל הסיפור הזה יעקר את כל מימוש החוק הזה.

אורי שפר: אני חושב שהנושא הזה צריך לעמוד לנגד עינינו כאשר אנחנו מוסיפים תוספת כזאת או אחרת לחוק.

מירב ישראלי: אני אקריא את הסעיף הכללי בחוק הבטיחות ותאמר לי אם יש משהו שאתה רוצה לעשות אחרת באירועי ספורט.

מירב ישראלי: סעיף 4 בחוק הרגיל אומר: "אחראי לבטיחות במקום אסיפות קבוע – ניתן רשיון לפי כל חיקוק לגבי השימוש במקום אסיפה קבוע, יהיה בעל הרשיון" – זאת אומרת, מי שקיבל רשיון, הוא אחראי לבטיחות.

מירב ישראלי: "באין רשיון – יהיה המחזיק בפועל במקום אחראי על הבטיחות".

מירב ישראלי: אני חושבת שמה שאתה מתכוון זה לעשות אולי עוד איזו דרגת ביניים מעל הסדרן כמו סדרן ראשי או משהו כזה.

מירב ישראלי: לא שבעל המקום יהיה אחראי.

יואל הדר: יהיה מישהו שאחראי במקום.

יואל הדר: יהיה מי שאחראי על הבטיחות במקום.

יואל הדר: רשיון העסק יקבע מי אחראי הבטיחות ושלא כל אחד ינסה לזרוק מאחד לשני.

אורי שפר: כל מה שצריך להוסיף כאן זה שמנהל האירוע הוא האחראי על הבטיחות.

רונית תירוש: מי זה מנהל האירוע?

אורי שפר: מנהל האצטדיון, מי שקיבל את הרשיון לבצע את הפעולה.

מירב ישראלי: לא, את זה כבר יש לך בסעיף 4.

יואל הדר: הם לא מוכנים לזה.

יואל הדר: הייתה לנו כבר פגישה בנושא והם לא מוכנים.

יואל הדר: הם אומרים שהם לא אחראים על מי שמביאים אליהם ולכן צריך שיהיה מישהו שהוא אחראי בטיחות ושהוא ידע שהוא אחראי.

יואל הדר: בתוך רשיון העסק ידעו שזה אחראי על בטיחות ושהוא לא יוכל להתחמק.

מיכאל מלכיאור: באירוע מוזיקלי, מי שמבקש את הרשיון הוא האחראי על הבטיחות?

מירב ישראלי: כן.

מירב ישראלי: לפי החוק הזה.

מיכאל מלכיאור: למה שזה לא יהיה בדיוק אותו הדבר?

יואל הדר: באצטדיון יש מונח כזה שנקרא מנהל האצטדיון שהוא אחראי על כלל האצטדיון.

אבשלום וילן: השאלה מי הוא מנהל האירוע.

אבשלום וילן: משטרת ישראל עד היום טענה שמנהל האירוע חייב להיות מפקד המשטרה הבכיר במקום למקרה שחס וחלילה יהיה אירוע עם נפגעים.

אבשלום וילן: אנחנו דווקא ניסינו לומר שמנהל האירוע יהיה מנהל האצטדיון ובמקרה של חירום אוטומטית זה עובר למשטרה, אבל הם לא קיבלו את זה.

אבשלום וילן: אם היו מקבלים את זה היום, אין לי בעיה, אבל זה צריך עוד להיבדק.

מיכאל מלכיאור: אומר המשרד לביטחון פנים שזאת לא תהיה המשטרה אלא מישהו שהוסמך לצורך הדבר והוא אחראי.

אבשלום וילן: בכל משחק כדורגל מנהל האצטדיון הוא בעצם האיש.

רותם קמר: המשטרה באה ואומרת לו מה לעשות, אבל הוא אומר שהיא לא יכולה לומר לו שהוא אחראי בטיחות בלי שום סמכויות כי כך הוא לא יכול לנהל שום דבר והוא לא יכול לנהל את האירוע בפן הבטיחותי.

רותם קמר: יש פה בעיה.

רותם קמר: אם אנחנו רוצים שיהיה אחראי בטיחות, אותם מנהלי אצטדיונים אומרים שאין בעיה, אבל אם רוצים שהם יהיו אחראים שייתנו להם לקבוע.

רותם קמר: הם לא נותנים להם לנהל את האירוע ברמה הבטיחותית.

רותם קמר: אמנם אני באיזושהי פוזיציה של אחראי בטיחות, אבל בפועל אני לא יכול לקבוע שום דבר.

רותם קמר: אם רוצים להשית את זה על אותו אחראי בטיחות, צריך גם לתת לו את הסמכויות המתאימות.

אבשלום וילן: למה זה צריך להיכנס לכאן?

אורי שפר: עד לא מזמן כפי שידוע לכם הייתי מנהל של ארגון קטן שנכנסים אליו מדי יום בין 4,000 ל-6,000 אנשים ויש בו משחקים ויש בו אירועים ולא פעם קורות כל מיני תקלות ואני צריך את המשטרה.

אורי שפר: למקום הזה יש אחראי אחד ומי שמנסה להתחיל להאציל סמכויות בנושא בטיחות, בסוף ימצא את עצמו, כאשר קורה אירוע, אומר שהוא לא אחראי אלא מישהו אחר אחראי.

אורי שפר: במקום שקיבל היתר לפעול, מי שקיבל את ההיתר או הנציג העליון ביותר במקום הזה, הוא מנהל האירוע בענייני בטיחות ובכל עניין אחר.

אורי שפר: יורם אייל ישב בכלא כאשר בנו לו גשר והוא לא ידע למה הנושא הזה, האם זה קשור לבטיחות או לא קשור לבטיחות.

אורי שפר: הוא קיבל פסק דין קשה ביותר.

מיכאל מלכיאור: אחריות המשטרה היא אחריות אחרת.

מיכאל מלכיאור: יש אחריות של מי שמקבל את הרשיון ויש אחריות של המשטרה.

מיכאל מלכיאור: זה שאנחנו אומרים שבעל הרשיון הוא האחראי, כמו שכתוב בחוק הכללי, זה לא מוריד מאחריות המשטרה.

מיכאל מלכיאור: אני מציע שנשאיר כאן את מה שיש בחוק הכללי.

חגית לרנאו: הערה לעניין הסדרן שהולכים לתת לו סמכויות.

מיכאל מלכיאור: כאשר נגיע לביצוע של ההגדרה, יכול להיות שנשנה גם את ההגדרה.

יואל הדר: אם אדוני יפנה לחוק השני, אנחנו כבר נטפל בחוק השני.

מירב ישראלי: כרגע אחראי בטיחות ימשיך לחול.

רותם קמר: מי שיכול להפעיל את הסדרנים לצורך העניין, יכול להיות אותו אחראי בטיחות.

יואל הדר: כבר יש את זה היום.

יואל הדר: אנחנו נטפל בחוק השני ונקיים דיונים בוועדת הפנים בעניין הזה.

מירב ישראלי: היום סדרן בטיחות לפי תקנות הבטיחות במקומות ציבוריים, סדרנים ואסיפות, זה מי שאחראי מינה כסדרן בטיחות בתנאי שמלאו לו 18 שנים.

מירב ישראלי: זאת ההגדרה היום בתקנות.

מירב ישראלי: השאלה היא אם אנחנו עושים כאן הפרדה בין הגדרה כללית של סדרן לצורך כל אסיפה אחרת לבין ההגדרה של סדרן לגבי אירוע ספורט.

שמעון בן-לולו: יש הסמכה מיוחדת.

מירב ישראלי: אני חוזרת לשאלה שלי לגבי הסיפא.

מירב ישראלי: אם תהיה לו הסמכה מיוחדת, יכול להיות שאנחנו לא צריכים בכלל להיכנס לסיפא של מי מעסיק אותו.

מירב ישראלי: במקום "המועסק על ידי", נעשה ש"הוסמך לעניין הזה".

שמעון בן-לולו: היום ההסמכה מתבצעת על ידי ומינהל הספורט.

שמעון בן-לולו: מחר יכול להיות מצב לפיו מנהל אצטדיון מסוים פנה ורצה להכשיר את האנשים לבד.

מיכאל מלכיאור: לא, אנחנו נקבע מי מוסמך להסמיך אותם.

מיכאל מלכיאור: לא נאפשר לכל אחד להסמיך.

מירב ישראלי: אז אנחנו לא צריכים להיכנס למי מעסיק אותו.

שמעון בן-לולו: נכון.

שמעון בן-לולו: ההסמכה היא שמית.

אפרת בורגנסקי: המשטרה מודיעה לגבי כל סדרן שאין מניעה מבחינת שלום הציבור להסמיך אותו כסדרן.

אפרת בורגנסקי: המשטרה קובעת את ההכשרה.

מירב ישראלי: היא נותנת לו סוג של תעודה.

דרורה נחמני-רוט: למה לא ללכת על ההגדרה של תקנות הבטיחות במקומות ציבוריים?

מירב ישראלי: כפי שקראתי אותה עכשיו?

דרורה נחמני-רוט: נכון.

דרורה נחמני-רוט: למה לא?

דרורה נחמני-רוט: להחיל את זה בכלל ואולי ספציפית לגבי ענפי הספורט האלה שבחוק הזה לשנות את הסמכות.

דרורה נחמני-רוט: יש לו סמכויות רחבות מאוד ולמה לצמצם אותן?

דרורה נחמני-רוט: אחר כך את מסתבכת.

מירב ישראלי: לא, אני לא מסתבכת.

מירב ישראלי: בעיקרון אין לי בעיה.

דרורה נחמני-רוט: זה מאוד ברור מתי הוא פועל.

מירב ישראלי: נצטרך לעשות השוואה ולראות כי יכול להיות שחלק מהדברים כאן לא יהיו רלוונטיים.

דרורה נחמני-רוט: רק לשינויים ספציפיים.

מירב ישראלי: זה בתקנות.

מירב ישראלי: תמיד החוק יגבר.

דרורה נחמני-רוט: אבל החוק עצמו מפנה לתקנות שיתקין שר המשפטים.

מירב ישראלי: יהיה חוק אחר.

מירב ישראלי: עכשיו זה קצת יותר מורכב.

דרורה נחמני-רוט: מבחינת ההגדרה יש כאן סיטואציות מאוד רחבות שחבל לצמצם אותן.

מירב ישראלי: את מציעה לומר: "מי שדואג לסדר במקום שבו מתקיים אירוע ספורט שמינה אותו האחראי כסדרן ומלאו לו 18 שנים".

מירב ישראלי: אני אומרת שאני רוצה להכניס עוד שני תנאים שקיימים היום בתקנות ושלא הזכרנו אותם כאן.

מירב ישראלי: לא נראה לי שיש מניעה להכניס את זה.

מירב ישראלי: זה אומר מינוי של האחראי.

מירב ישראלי: בנוסף להכשרה, יצטרך להיות מינוי של האחראי על האצטדיון של הסדרן הספציפי והוא יצטרך להיות מעל גיל 18.

מירב ישראלי: זה בעיקרון מה שכרגע אמרנו, וזה באופן כללי לא חורג מחוק הבטיחות.

מירב ישראלי: "כללי התנהגות באירוע כדורגל – הוראות שייקבעו על ידי הרשות ועניינן הסדרת כללי התנהגות של אדם במקום שבו מתקיים אירוע כדורגל" – בכל מקום שאני אומרת כדורגל, תשנו את זה לספורט.

מירב ישראלי: אני כבר אומרת שיש בעייתיות מסוימת עם הנושא הזה.

מירב ישראלי: אני חושבת שברמות מסוימות תהיה תקנה עם פועל תחיקתי ויש בעיה לתת אותה לרשות מהסוג הזה.

מירב ישראלי: יכול להיות שהרשות תמליץ והשר יאשר, אבל אנחנו צריכים לבדוק איך לעשות את זה.

מירב ישראלי: אני רק אומרת את זה כהערת אזהרה להמשך כאשר נגיע לנושא של קביעת הכללים.

מירב ישראלי: יש מקומות בהם באמת מועצה מוסמכת להמליץ על כללים והשר מאשר אותם.

מירב ישראלי: בדרך כלל במקרה של כללים שהם מסדירים נורמות של התנהגות, אנחנו לא נותנים.

מירב ישראלי: "אגודת ספורט כהגדרתה בחוק הספורט".

מירב ישראלי: נראה אם יש מונחים שצריך לאמץ בחוק ונאמץ אותם.

מירב ישראלי: "עבירה הקשורה בכדורגל" – זה דבר שאני צריכה את ההתייחסות של הפרקליטות.

מירב ישראלי: כרגע זאת תהיה עבירה הקשורה בספורט.

מירב ישראלי: "עבירה מן העבירות המפורטות בתוספת שנעברה במהלך אירוע ספורט או בסמוך לו או כאשר מבצע העבירה או מי שנעברה כלפיו העבירה היה בדרכו לאירוע כדורגל או בדרכו חזרה ממנו וכן עבירה מן העבירות המפורטות בתוספת שנעברה בהקשר לאירוע ספורט, יהיה מקום ביצוע העבירה או מועד ביצוע העבירה אשר יהא".

מירב ישראלי: צריך לבדוק, ובהמשך נבדוק את זה, איפה ההרחבה.

דנה פוגץ: אני אסביר מה היה הרעיון שלנו ולמה בכלל צריך את ההגדרה הזאת בהצעת החוק.

דנה פוגץ: ההגדרה הזאת מתייחסת למקרה אחד בלבד וזה אדם שכבר הורשע בבית משפט פלילי בעבירה שקשורה לספורט ואז השופט הטיל עליו צו הרחקה.

דנה פוגץ: היום בחוק הבטיחות במקומות ציבוריים יש רק צווי הרחקה מיידיים.

דנה פוגץ: אנחנו מציעים לקבוע צו הרחקה לפי הדוגמה האנגלית, צו הרחקה כחלק מהענישה הפלילית.

דנה פוגץ: אז השאלה היא מתי שופט יוכל להטיל צו הרחקה כחלק מהענישה הפלילית והתשובה היא שאם אותו אדם הורשע בעבירה שקשורה לספורט, הוא יוכל להטיל עליו צווי הרחקה.

דנה פוגץ: לכן נדרשה ההגדרה הזאת בסעיף ההגדרות.

מירב ישראלי: אם כן, כאן אנחנו צריכים לקיים דיון קצת יותר מורכב כי יש כאן רשימה די ארוכה של עבירות.

חגית לרנאו: לא איכפת לי לקיים את הדיון בפורום קטן יותר, אבל זאת הרחבה בלתי אפשרית שגם קשה מאוד לפרש אותה.

חגית לרנאו: לא ברור מה זה "אשר נעברה בהקשר לאירוע ספורט".

חגית לרנאו: על פניו היא יוצרת חוסר שוויון וגם לא ברור שהיא עומדת במטרות של החוק.

חגית לרנאו: אם הבנתי עד עכשיו, המטרות של החוק הן למנוע התנהגות באצטדיוני הספורט.

אבשלום וילן: לא.

אבשלום וילן: אוהד כפר סבא יצא ממשחק באצט

אבשלום וילן: דיון טדי ועלה על האוטובוס ופתאום התקיפו את האוטובוס.

אבשלום וילן: הדברים האלה מתחילים שעות לפני ונמשכים שעות אחרי.

מירב ישראלי: אני מציעה שננסה להגדיר את זה בצורה קצת יותר ברורה כדי שהעמימות המסוימת שקיימת כאן תתבהר.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לסיים את הדיון.

מיכאל מלכיאור: כפי שאמרתי בהתחלה, אנחנו הולכים להעביר את זה במהירות האפשרית בקריאה ראשונה.

מיכאל מלכיאור: זה אומר שלא נפתור את כל הדברים.

מיכאל מלכיאור: יחד עם זה, יש דברים שאפשר לפתור בקבוצות מצומצמות כי הנושא הזה שעלה עכשיו.

מירב ישראלי: אני אביא הצעה לישיבה הבאה.

מיכאל מלכיאור: אני מציע, לפני הישיבה הבאה, שתהיה הידברות ושיגיעו להסכמה לגבי הנושא הזה.

מיכאל מלכיאור: אני רוצה לשאול את חברי הכנסת בעיקר לגבי הנושא של הרשות.

מיכאל מלכיאור: האם אתם רוצים לקיים הידברות לגבי איך תיראה הרשות?

מיכאל מלכיאור: אפשר להגיע להסכמה גם לפני הישיבה הבאה.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שזה יועיל לנו כי זה דבר מהותי מאוד בתוך החוק הזה ולא הייתי רוצה להשאיר את זה לגמרי רק לקריאה שנייה ושלישית.

אבשלום וילן: אני אומר לך מה הבעיה עם הרשות.

אבשלום וילן: אני הגעתי למסקנה מעיסוק רב שנים שלי בנושא שאם אין כתובת אחת אחראית שמרכזת את כל העסק, אין כתובת.

אבשלום וילן: יש שלושה-ארבעה שרים בממשלה שהם רלוונטיים כל אחד לנושא אבל לא נקבעה דמות מובילה, ואם זה כך, זה לא קורה.

אבשלום וילן: חלק גדול מהנפילות ביישומים הוא בגלל שאין מישהו.

אבשלום וילן: אני הגעתי למסקנה שראש הרשות הוא איש ציבור ושהוא קשור להתאחדות הכדורגל למשל, כי אין להם דבר אחר לעשות אלא זה תחום ההתעסקות העיקרי שלהם.

אבשלום וילן: מבחינתי יכול להיות שופט עליון בדימוס, אבל זה כל הרעיון, שתהיה כתובת של מישהו שירכז את כל הנושא.

אבשלום וילן: אני מניח שיהיו לזה עוד הרבה התנגדויות מכל מיני כיוונים ואני לא חושב שאפשר תוך כמה ימים עד הישיבה הבאה להגיע להסכמה.

רונית תירוש: גם איגוד הכדורסל רצה להקים רשות.

מיכאל מלכיאור: אני מציע שעד הישיבה הבאה – בעוד שבועיים-שלושה - חברת הכנסת רונית תירוש וחבר הכנסת אבשלום וילן יעשו שיעורי בית.

מיכאל מלכיאור: כמו שאמרתי, אני באמת רוצה להעביר את ההצעה במהירות.

מיכאל מלכיאור: תעשו את שיעורי הבית ותנסו להגיע לסיכומים.

מיכאל מלכיאור: אם אי אפשר להגיע לסיכומים, נשאיר את זה לקריאה שנייה ושלישית.

אבשלום וילן: אני מבקש שהדיון יהיה מוקדם ככל האפשר.

מיכאל מלכיאור: הבקשה נרשמה.

מיכאל מלכיאור: לקחתי את החוק הזה עוד לפני חוקים אחרים שמחכים.

מיכאל מלכיאור: אני מודה לכם.