ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 458, 2008-01-15 09:00

גלעד ארדן: אני חייב לעשות צדק.

גלעד ארדן: "יס" אמרו במכתב שאם יכנסו ערוצים נוספים על חמשת הערוצים, אז ההשלכות הכלכליות יהיו כאלה שהם מבקשים שיוותרו להם על התמלוגים ויאפשרו להם לשדר פרסומות.

גלעד ארדן: אני אתן להם להציג את עמדתם.

אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, האם אנחנו דנים עניינית או שאנחנו נמצאים תחת איומים?

גלעד ארדן: אנחנו גם עובדים תחת איומים וגם משתדלים להיות ענייניים.

גלעד ארדן: אפשר לעשות את שני הדברים יחדיו.

אבשלום וילן: אני רוצה להציע לך הצעה ידידותית, בשלב ההצבעות תוציא את כולם מהחדר.

אבשלום וילן: נשב חברי הכנסת עם חברי הממשלה ונקבל החלטות.

אבשלום וילן: אני לא צריך על הראש כל מיני בעלי עניין.

גלעד ארדן: אתה יודע מה?

גלעד ארדן: אני מקבל את הצעתך.

חיים פרננדס: בוקר טוב לכולם.

חיים פרננדס: אני אתייחס לנקודות שעלו בדיון הקודם.

חיים פרננדס: ביחס לרשות השידור.

חיים פרננדס: הצענו נוסח שנותן גם לרשות השידור את המעמד להשפיע ולהיות שותפה לקבלת ההחלטות, גם בנושא של התכנון, גם בנושא של ההקמה וגם בנושא ההפצה של אותן תחנות שידור ספרתיות.

חיים פרננדס: אם תרצו אפשר לקרוא את הניסוח כרגע או כשנגיע להקראה.

חיים פרננדס: למיטב ידיעתי הניסוח הזה גם מקובל על רשות השידור.

גלעד ארדן: האם הנוסח שהוצג לך הבוקר, אדוני יו"ר רשות השידור, מקובל עליך?

משה גביש: היו 4 נקודות במחלוקת, הן יושבו יחד עם משרד האוצר ועם יושבת ראש הרשות השניה ואני שמח שיש על כך הסכמה.

גלעד ארדן: אם כך יש הסכמה בין רשות השידור לבין האוצר.

גלעד ארדן: כמובן שנכניס את ההסכמות לנוסח החוק, כאשר נגיע להקראה.

חיים פרננדס: לגבי סוגיית השפעת המהלך של הטלוויזיה הרב ערוצית.

חיים פרננדס: כמו שציינו בדיון הקודם, אנחנו מדברים על מהלך שבו אנחנו מצרפים כ-5 ערוצים מתוך השידור הדיגיטאלי.

חיים פרננדס: בשנת 2005 ביצענו סקר במסגרת עבודה שבחנה את הסוגיה.

חיים פרננדס: הסקר התייחס למצב שבו המהלך הזה מונה 5 ערוצים.

חיים פרננדס: התוצאות של הסקר הצביעו על כך שכ-3% מהמדגם אמרו שהם ינטשו את הפלטפורמה הרב ערוצית, בין אם זה כבלים ובין אם זה לווין, כתוצאה מהקמתו של המערך המדובר.

גלעד ארדן: סליחה, 11% אחוז אמרו שינטשו.

גלעד ארדן: על פי הערכה שמרנית שלכם, רק 3% יממשו את זה.

חיים פרננדס: נכון.

חיים פרננדס: עכשיו אני נכנס לעוד רזולוציה.

חיים פרננדס: הסקר נעשה בשנת 2005 על ידי חברת שילוב.

חיים פרננדס: נעשו שם ניתוחים מסוימים ועיבוד של הנתונים.

חיים פרננדס: 11% אמרו שהם ישקלו בחיוב לנטוש את הכבלים והלוויין.

חיים פרננדס: לפי המתודולוגיות שלהם הם ידעו לכמת את זה ועיבדו את הנתון הזה לפי משקולות מסוימות לכדי 3%.

חיים פרננדס: הם מסבירים שיש פער בין הצהרה שמישהו מצהיר כשהוא נשאל שאלה מסוימת לבין פעולה אקטיבית בפועל שדורשת ממנו עשיית מעשה.

חיים פרננדס: נקודה שניה שצריך לקחת בחשבון: כל אחוז בתעשייה הרב ערוצית, שיתנתק מהטלוויזיה הרב ערוצית כתוצאה מהמהלך הזה, משמעותו 30-35 מיליוני שקלים בצד ההכנסות של התעשייה הרב ערוצית.

חיים פרננדס: כל אחד יכול לעשות את המכפלות שלו.

חיים פרננדס: כל אחוז של מנויים שעוזבים משמעותו 30-35 מיליוני שקלים.

אבשלום וילן: ממילא הם בגירעון.

אבשלום וילן: איך הם יעמדו בגירעון של 100 מיליון שקל?

חיים פרננדס: יכול להיות שגם נציגי התעשייה הרב ערוצית ירצו להתמודד עם השאלה הזאת ולהגיב.

חיים פרננדס: באופן הכי טבעי הם יצטרכו לראות מה הם יודעים לעשות בצד ההכנסות ומה הם יודעים לעשות בצד ההוצאות.

חיים פרננדס: בצד ההכנסות הם יכולים לייצר מהלכים שמשמעותם, אולי, ייקור התעריפים, בין אם בחבילת הבסיס, בין אם זה - - -

אבשלום וילן: גם כך אנחנו המדינה היקרה ביותר בתעריפים.

אבשלום וילן: על מה אתה מדבר?

אבשלום וילן: 97% מהצרכנים ישלמו עוד יותר ממה שאמרת?

חיים פרננדס: לשאלה ששאלת יש ניתוח כלכלי פשטני אבל כנראה די נכון:

חיים פרננדס: כשחברה הנאלצת להתמודד עם קיטון בהכנסות שלה היא יכולה לעשות זאת בשתי דרכים.

חיים פרננדס: להגדיל את צד ההכנסות ממקורות אחרים או להקטין את צד ההוצאות.

חיים פרננדס: אז אם היא רוצה להגדיל את צד ההכנסות, אפשר לייקר את השירותים שהיא מספקת לאותן אוכלוסיות שיישארו.

חיים פרננדס: הם גם יכולים לייצר מוצרים חדשים שאותם יוכלו למכור לאותם צרכנים.

חיים פרננדס: צריך לזכור שחברת הכבלים מוכרת שירותים שונים בנוסף לשירותי התוכן.

חיים פרננדס: גם בצד ההוצאות יכולות לבוא פעולות של צמצום, בין אם זה בתקורות, הנהלה וכלליות - - -

אבשלום וילן: חיים, בכל הכבוד, אתה נמצא בוועדת כלכלה של כנסת ישראל.

אבשלום וילן: אני שואל אותך ברצינות - - -

גלעד ארדן: אבו, מה אתה רוצה?

גלעד ארדן: הוא עונה לך ברצינות.

אבשלום וילן: גלעד, כשההפסד הצפוי הוא 100 מיליון שקל, פירושו העלאה במחירים.

אבשלום וילן: השאלה שלי פשוטה: האם הבטחתם להם דברים נוספים כי התשובות האלה לא נראות לי הגיוניות.

אבשלום וילן: מבחינה כלכלית זה לא סביר.

גלעד ארדן: אני יכול לענות לך בשמו?

גלעד ארדן: זה סביר מאוד מבחינה כלכלית כי המדינה צריכה לאפשר לציבור לקלוט את הערוצים באופן פתוח.

גלעד ארדן: קודם כל זה תפקידה של המדינה.

גלעד ארדן: תפקידה של המדינה הוא לא לעשות את החשבון של בעלי מניות הכבלים והלוויין.

גלעד ארדן: האוצר לא מתאר כאן תרחיש של קריסה של הכבלים והלוויין.

גלעד ארדן: עם כל הכבוד למה שאמר מר פרננדס, אני לא חושב שהוא באמת מתכוון שעל הפסד כזה, חבילות הבסיס יעלו את המחיר כי לאט לאט הכבלים והלוויין יצטרכו להתמודד עם נטישה של הלקוחות.

גלעד ארדן: ככל שהם יעלו את מחירי חבילת הבסיס, הנטישה תלך ותגדל.

גלעד ארדן: אני לא מעריך שהתרחיש הוא כזה תרחיש אימים.

אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, אנחנו לא נמצאים בנקודת איזון.

אבשלום וילן: אנחנו צריכים לקבל החלטה משמעותית מאוד ואני תומך בה.

אבשלום וילן: אבל אני שומע פה נתונים ואני יודע שגם הלוויין וגם הכבלים נמצאים בגירעון לא פשוט.

אבשלום וילן: הם עשו קיצוצים מאוד משמעותיים ואילו עכשיו יורדים להם בין 100 ל-160 מיליון שקל מההכנסות?

אבשלום וילן: אולי שהאוצר יעשה חושבים מחדש על כל חלוקת עוגת הפרסום.

אבשלום וילן: לפי מה שאתה אומר כרגע, המערכת לא תהיה בנקודת איזון.

גלעד ארדן: בישיבה הקודמת כבר הודעתי שיש לנו הסכמה עם שר התקשורת וגם עם משרד האוצר, שמייד לאחר שיעבור האישור של הדי.

גלעד ארדן: טי.

גלעד ארדן: טי יתחיל כאן

גלעד ארדן: הליך ארוך של בחינת כל שוק התקשורת והחלוקה בו: זיכיונות, חבילה צרה או רחבה, כן פרסום או לא פרסום.

גלעד ארדן: אבל, בטווח המיידי, זה שאנחנו מחייבים אנשים לשלם 200 שקלים כל חודש שלא לצורך, זה עיוות שהוא יותר גדול.

גלעד ארדן: כמובן שצריך לתת התייחסות עמוקה גם לכל הנקודות שהעלית.

אבשלום וילן: המשמעות המעשית של מה שאתה אומר היא, שאין כמעט משמעות כלכלית אם נצרף לערוץ הבסיס עוד שניים שלושה ערוצים כי השוק הולך להיפתח ולהגיע להסדר חדש ואז הוא יתאזן.

גלעד ארדן: לי אין נתונים והאוצר לא סיפק לנו נתונים על המשמעויות הכלכליות של הוספת ערוצים מעבר לחמשת הערוצים.

גלעד ארדן: מר פרננדס נתן נתונים רק לגבי החמישה.

גלעד ארדן: זה סקר שנעשה לפני כשנתיים.

גלעד ארדן: זה הנתון וצר לי שזה כך כי אני חושב שהיו צריכים להיות לנו יותר נתונים.

גלעד ארדן: זה מה יש ועם זה נצטרך להתמודד.

סטס מיסז'ניקוב: חיים, אמרת שכל אחוז זה 35 מיליון שקל.

סטס מיסז'ניקוב: זה אפילו יותר ממה שננקב על ידי מנכ"לי "הוט" ו"יס".

סטס מיסז'ניקוב: הם העריכו שיהיה להם הפסד של 9% שזה משהו כמו 140 מילין שקל.

גלעד ארדן: זה רק "הוט", הוא דיבר על כל התעשייה.

דוד קמיניץ: לא נקבנו במספר.

דוד קמיניץ: אמרנו בין 9% ל-14% ולא אמרנו בכסף.

סטס מיסז'ניקוב: כנראה שרוני דיבר רק על עצמו.

סטס מיסז'ניקוב: האם עשיתם חישוב כמה תעלה ל"הוט" ו"יס" נטישה של צופי ערוץ 9, במקרה שערוץ 9 יתווסף לחבילת הבסיס?

סטס מיסז'ניקוב: אותה שאלה לגבי ערוץ 23 ולגבי ערוץ 24.

חיים פרננדס: כנראה שלא הסברתי את עצמי.

סטס מיסז'ניקוב: לא יכול להיות שאתם מתנגדים לתוספת הערוצים האלה מבלי שעשיתם חישוב מה תהיה הפגיעה של הלוויין והכבלים.

סטס מיסז'ניקוב: לא יכול להיות שתהיה התנגדות ללא כל חישוב.

חיים פרננדס: לא הסברתי את עצמי מספיק טוב.

חיים פרננדס: אמרתי שהבדיקה נעשתה בסיס המהלך של 5 ערוצים.

חיים פרננדס: אנחנו קיבלנו תוצאה של 3% ביחס ל-5.

חיים פרננדס: המשמעות היא, שאם לא נעשה כלום בתעשייה הרב ערוצית והיא לא מגיבה, זה סדר גודל של 100 מיליון שקלים.

חיים פרננדס: בוודאי שאנחנו מניחים שמהלך כזה יחייב בין אם בצד ההוצאות ובין אם בצד ההכנסות.

חיים פרננדס: נקודה שניה.

חיים פרננדס: לא בדקנו מה המשמעות של הוספת ערוצים נוספים מעבר ל-5.

חיים פרננדס: הסיבה היא מאוד פשוטה.

חיים פרננדס: אנחנו מציעים לצרף לתוך המהלך הזה את אותם ערוצים שהיום משדרים פתוח.

חיים פרננדס: לכן הבדיקה עשתה ביחס לאותם ערוצים.

מרינה סולודקין: למה לא בדקתם?

סטס מיסז'ניקוב: יש פה דיון על הוספת ערוצים נוספים.

סטס מיסז'ניקוב: כולנו בעד המהלך של 5 ערוצים כחבילת בסיס.

סטס מיסז'ניקוב: כיוון שעלה הנושא של הוספת ערוצים נוספים, ואני נוקב בשלושה.

סטס מיסז'ניקוב: למה אתם לא עושים בדיקה לגבי העלויות שיתווספו לעלויות שאתם נקבתם?

סטס מיסז'ניקוב: אתם נקבתם ב-3%, המנכ"לים של "הוט" ו"יס" נקבו באחוזים הרבה יותר גבוהים.

סטס מיסז'ניקוב: איפה האמת ומה הדלתות?

מרינה סולודקין: אני רוצה לשאול למה לא בדקתם?

מרינה סולודקין: לפני שנה פניתי ללשכת ראש הממשלה ואמרתי שבלי ערוץ 9 הצרכן שלי נפגע.

מרינה סולודקין: אז למה לא בדקתם?

חיים פרננדס: התייחסות לחבילה שכוללת יותר מ-5 הערוצים, מחייבת בדיקה הרבה יותר מעמיקה.

חיים פרננדס: למה אני מתכוון?

חיים פרננדס: אם מהלך כזה רחב יותר שיכלול ערוצים נוספים אמור להתממש ולהיות מקודם, צריך להבין שצריך לבחון פה עוד הרבה מאוד סוגיות שקשורות לשוק הטלוויזיה, כולל סוגיית הפרסומת.

חיים פרננדס: כפי שאתם יודעים, המשאב הזה מותר היום לשימוש רק לגופים מסוימים ולא לכל הגופים.

חיים פרננדס: אז יש כאן סוגיה ראשונה שהיא סוגיית משאב הפרסום.

חיים פרננדס: סוגיה שניה שקיימת, ויתכן שתעלה פה בדיונים, היא סוגיית הרגולציה: הפקות מקומיות, הפקות מקור, ז'אנר עליון.

חיים פרננדס: כל המחויבויות האלה שחלות היום לגבי חלק מהערוצים שאמורים להיות חלק מהתהליך הזה וחלות גם ביחס לכבלים ובלוויין, כל גוף משדר לפי המודל.

חיים פרננדס: אלה סוגיות שנצטרך לבחון אותם.

חיים פרננדס: ברגע שאתה מפר את שיווי המשקל של ערוצים ציבוריים, ערוצים מסחריים וערוצי ברודקסט, עם הערוצים הייעודיים שנכללים בתוך הדבר הזה, אתה צריך להסתכל בצורה הרבה יותר רחבה על כל המשמעויות, בעולם של הפרסום, בעולם של הרגולציה, בעולמם של הפקות מקומיות, בעולם של תמלוגים.

חיים פרננדס: ישנן חובות שונות שחלות היום בין המדיות השונות, בין המגזרים השונים.

חיים פרננדס: ברגע שאתה מתחיל לעשות את השינוים האלה, שאנחנו מדברים עליהם פה, צריך לקחת בחשבון את כל הסוגיות האלה.

סטס מיסז'ניקוב: כמה זמן ייקח לעשות את הבדיקה הזאת?

מרינה סולודקין: למה לא נעשתה בדיקה?

מרינה סולודקין: פנינו לפני שנה.

חיים פרננדס: הצעתו של יושב הראש מקובלת עלינו.

חיים פרננדס: אם הוועדה מתכוונת להיכנס לכל הסוגיות הקשורות לשוק שידורי הטלוויזיה בישראל, החל מהשידור הציבורי שממומן באגרה, עבור לשידור הרב ערוצי הממומן בדמי מנוי והמשך נושא של טלוויזיה מסחרית שמממונת באמצעות פרסומת, אנחנו נשמח להיות חלק מהדיון הזה.

חיים פרננדס: נציג בפניכם נתונים.

חיים פרננדס: אם תרצו גם נזמין עבודות חיצוניות ופנימיות ונציג את כל המאטריה.

סטס מיסז'ניקוב: אתה אומר שזה יעשה לאחר מעשה ואנחנו אומרים שזה ייעשה לפני המעשה.

חיים פרננדס: אני לא אמרתי מה ייעשה אחרי המעשה.

חיים פרננדס: אני רק יודע שכרגע ישנו מהלך שהוא מוגבל, מידתי עם השפעה מסוימת על כל המערכת.

חיים פרננדס: אם רוצים לעשות אותו אחרת, זה מחייב, לדעתי, את הבית הזה, להסתכל הרבה יותר רחב על כל שוק שידורי הטלוויזיה בכל הפרמטרים שדיברנו עליהם בדקות האחרונות.

חנא סוייד: האם נעשו בדיקות לגבי האפקטים הרחבים יותר, שאתה מדבר עליהם, לגבי אותם חמשת ערוצים שהם עכשיו בדיון?

חיים פרננדס: התשובה היא לא.

גלעד ארדן: אני חושב שאתה לא מחדד את הנקודה.

גלעד ארדן: מבלי לנקוט עמדה בשאלות שהעליתם.

גלעד ארדן: יש נקודה אחת מוסרית חוקית, מצפונית כלפי אזרחי המדינה.

גלעד ארדן: חיים דיבר על מחויבויות של המדינה במכרזים, בחוקים, ברגולציה, כלפי גורמים מסחריים ולא מסחריים.

גלעד ארדן: הכבלים והלוויין ידעו מראש שחמשת הערוצים אמורים להיות משודרים בשידורים פתוחים לכלל הציבור, בין אם זה דרכם ובין אם זה לא דרכם.

גלעד ארדן: זה הדבר שמייחד אותם מכל הערוצים האחרים שעליהם מדברים היום.

גלעד ארדן: האם כן צריך לנצל את ההזדמנות?

גלעד ארדן: נצטרך לדון ולהכריע.

גלעד ארדן: בעניין הזה, הבדיקות האלה לא רלוונטיות לגבי הרצון לאפשר לאזרחי המדינה לצפות באופן חופשי ובלתי תלוי בכבים ובלוויין.

גלעד ארדן: זה השינוי העיקרי.

גלעד ארדן: אני לא נוקט עמדה.

גלעד ארדן: אני מדבר כרגע על מה מייחד את אותם 5 ערוצים.

גלעד ארדן: האם יש ערוץ נוסף שייחודו מצדיק את הצטרפותו לחמשת הערוצים?

גלעד ארדן: אני רואה את הדיון שמתפתח פה.

גלעד ארדן: בכל מקרה, מה ששאלת לא רלוונטי לגבי חמשת הערוצים האלה.

גלעד ארדן: זה רלוונטי לגבי השינוי של הכללים לגבי האחרים.

חנא סוייד: התשובה משכנעת.

חנא סוייד: אני שואל האם נעשתה בדיקה פשוטה?

חנא סוייד: לא התקבלה תשובה על השאלה האם הכללת ערוץ 9, לצורך העניין, תורמת רק באופן שולי לאפקטים ולהשפעות הכלכליות שאתם מתארים?

סטס מיסז'ניקוב: זה מה ששאלתי.

חנא סוייד: זה החידוד.

חנא סוייד: זאת בדיקה שהיא מתבקשת.

חנא סוייד: יכול להיות שההשפעה כל כך שולית ואז תגידו שמבחינה כלכלית אין לזה השפעה ואז יש את הערך המוסף של תוספת הערוץ הזה, שהיא יותר ערכית וחברתית.

חנא סוייד: צריך לתת תשובה על השאלה הזאת.

חיים פרננדס: אני לא רוצה לחזור על עצמי.

חיים פרננדס: בכל הכבוד, חבר הכנסת סוויד, המהלך הזה מדבר על 5 ערוצים מסוימים שהם פתוחים.

חיים פרננדס: לבוא ולהוסיף ערוצים נוספים, ערוצים ייעודיים – נשאלת השאלה האם אתה יודע לצרף ערוץ ייעודי ולא לצרף ערוצים ייעודיים נוספים?

קריאה: יש עוד שניים.

חיים פרננדס: ויש עוד 3 בדרך.

חיים פרננדס: בכל אופן, נשאלת השאלה, כאשר אתה עושה מהלך כזה, מה ההשפעה הרחבה שלו?

זאב אלקין: בטח בחנתם את זה.

חיים פרננדס: לא בחנו מהסיבה המאוד פשוטה שהחלטת הממשלה, זאת מ-2005 וזאת שבאה בעקבותיה מ-2007, כל הזמן ביקשה לשפר את השירות לצרכן.

חיים פרננדס: הצרכן מממן את ערוץ 2 ו-10 באמצעות זה שהוא נחשף לפרסומת.

חיים פרננדס: הצרכן מממן את ערוץ 1 ואת ערוץ 33 באמצעות תשלום האגרה.

חיים פרננדס: הצרכן מממן את ערוץ הכנסת באמצעות כספי המיסים שלו.

חיים פרננדס: הצרכן מקבל היום שירות גרוע.

סטס מיסז'ניקוב: למה ערוץ 23 לא נמצא בחבילה?

חיים פרננדס: אנחנו מבקשים מכם לאשר מהלך שיאפשר לצרכן לקבל מוצר טוב יותר.

חיים פרננדס: יכול להיות שבעתיד הוא צריך להיות שונה.

מרינה סולודקין: למה הוא לא עונה לי?

מרינה סולודקין: למה לא בחנתם את השאלה של ערוץ 9?

מרינה סולודקין: לפני שנה פניתי ללשכת ראש הממשלה.

מרינה סולודקין: יושבת עידית צ'רנוביץ והיא יודעת.

מרינה סולודקין: למה לא בחנתם את השאלה של ערוץ 9.

גלעד ארדן: למה אתה לא עונה מה שענית לי אתמול על השאלה הזאת?

חיים פרננדס: עניתי כבר כמה פעמים.

גלעד ארדן: אולי אני יודע להסביר את התשובות שלהם יותר טוב מהם.

גלעד ארדן: משרד האוצר הסביר שלא בהכרח הבדיקה שמלמדת מה ההשלכות על הכבלים והלוויין, רלוונטית לשאלה הזאת.

גלעד ארדן: למה?

גלעד ארדן: נגיד שבעוד מספר חודשים הוועדה הזאת תחליט שהמחיר של חבילת הבסיס בישראל הוא כל כך גבוה ביחס לעולם, עד שצריך לחייב אותם בחקיקה למכור חבילת בסיס צרה וזולה יותר, נניח, ב-80 שקלים לחודש.

גלעד ארדן: אם נקבל את הטיעון שהנזק שייגרם לכבלים וללוויין הוא טיעון מהותי בקבלת ההחלטות שלנו, אז היום זה אולי עובד לטובת נושא מסוים, אבל מחר זה יפעל כנגד הציבור.

גלעד ארדן: אז הם יטענו שהחבילה הצרה והזולה גורמת להם נזק כזה גדול שיגרום לפשיטת רגל.

גלעד ארדן: ואז מה נאמר להם?

גלעד ארדן: הרי רק לפני מספר חודשים הסתמכנו על הטיעון הזה.

גלעד ארדן: אנחנו כן רוצים להוזיל את חבילת הבסיס.

גלעד ארדן: לכן הטיעון הזה הוא בעייתי.

גלעד ארדן: בסופו של דבר ההחלטה צריכה להיות החלטה ערכית של כל אחד מחברי הכנסת, אם הוא חושב שצריך להוסיף, איזה ערוצים צריכים להוסיף ומה ההשלכות שיהיו להוספה הזאת.

גלעד ארדן: כל אחד יחליט מה שהוא רוצה.

זאב אלקין: משרד האוצר אומר שהוא צריך לעשות בדיקות מקיפות לפני שמחליטים על הוספת ערוץ.

זאב אלקין: הסוגיה של הוספת ערוץ - - -

גלעד ארדן: הבנתי את השאלה.

גלעד ארדן: התשובה היא שלגבי חמשת הערוצים האלו, הבדיקה לא רלוונטית כי המחוייבות כלפי הציבור לשדר אותן בפתוח היא מחויבות קודמת לכל התחייבות כלפי הערוצים המסחריים.

זאב אלקין: זה לא מה ששאלתי.

מרינה סולודקין: אז בלי רוסים וערבים.

גלעד ארדן: לא.

גלעד ארדן: מרינה, בואי לא נוריד את הדיון לרמה הזאת, זה לא לעניין.

גלעד ארדן: כמו שאתם אומרים שכולם רוצים לתמוך בחמשת הערוצים, אני מבטיח לך שכל חברי הכנסת פה רוצים לתת שידורים חינם לכל עדות ישראל.

גלעד ארדן: אני רוצה שכל החבילה תהיה חינם.

גלעד ארדן: אני בטוח שכל הח"כים רוצים את הדבר הזה.

גלעד ארדן: השאלה איך משיגים הכי הרבה למען הציבור.

זאב אלקין: גלעד, השאלה לא היתה על חמשת הערוצים.

זאב אלקין: הנושא הזה עלה כבר לפני שנה.

זאב אלקין: ציטטתי פה תשובות שניתנו על ידי נציגי משרד האוצר, בעת הצגת התקציב של משרד התקשורת.

זאב אלקין: לכן, לבוא היום ולהגיד שיש לזה השלכות רוחב אבל לא בדקו ולא יודעים ולכן קודם תעבירו ואחר כך נחשוב ונדון, זאת תשובה מיתממת.

זאב אלקין: היה להם יותר משנה לחשוב ולדון.

זאב אלקין: הסוגיה עלתה על השולחן והם ידעו שזה יעלה בכנסת ברגע שהם יביאו את החוק.

זאב אלקין: לכן, לא בדקו כי לא רצו לבדוק ולא בגלל שפתאום עכשיו הם נדרשים לשאלה הזאת.

גלעד ארדן: יותר ממה שהסברתי אני לא יכול.

גלעד ארדן: אני לא מתכוון להפוך את עצמי לדובר משרד האוצר.

אבשלום וילן: אדוני, בכל זאת יש כאן שאלה עקרונית.

אבשלום וילן: בסופו של דבר אנחנו צריכים להחליט.

אבשלום וילן: אין לנו תשובה כלכלית.

אבשלום וילן: לאן העסק הולך?

אבשלום וילן: איך אני יכול להצביע?

אבשלום וילן: אני לא רואה שיווי משקל.

אבשלום וילן: אנחנו צריכים להחליט או הם?

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: סדר הדיון יהיה כדלקמן.

גלעד ארדן: אין יותר שאלות.

גלעד ארדן: חברי הכנסת יכולים להירשם.

גלעד ארדן: הסדר הוא כדלהלן: חבר הכנסת זיו, חבר הכנסת אדלשטיין, חברת הכנסת תירוש, חבר הכנסת אלקין, חבר הכנסת מיסז'ניקוב, חבר הכנסת ברוורמן.

גלעד ארדן: אני מאפשר למר פרננדס לסיים את התשובות שהוא מנסה לתת לוועדה.

גלעד ארדן: אני לא אאפשר לקטוע אותו.

סטס מיסז'ניקוב: רק תאמר אם יהיו היום הצבעות?

גלעד ארדן: אם תאפשרו להגיע להצבעות, אז יהיו הצבעות.

גלעד ארדן: אני לא יכול לסתום פיות של חברי כנסת וגם אין לי רצון לעשות זאת.

גלעד ארדן: הדיון הוא עד השעה 12:00.

גלעד ארדן: כשנסיים לשמוע, נתחיל להקריא ולהצביע על כל סעיף לחוד.

גלעד ארדן: אני מזכיר למחברי הכנסת שכל הבקשות, ההבהרות והמחויבויות והרצון לעזור כזה כבר נאמרו בהרחבה בדיון הקודם.

גלעד ארדן: אין טעם לחזור על הדברים.

גלעד ארדן: תשדלו לא לחזור על דברים שנאמרו בדיון הקודם.

גלעד ארדן: ככל שנדחה את ההכרעות, גם נדחה את הזמן שבו הציבור יקבל את חבילת הערוצים, בין אם יהיו בה 5, 6 או 8 ערוצים.

גלעד ארדן: אנחנו דוחים והציבור ממשיך לשלם.

גלעד ארדן: תתחשבו גם על הדבר הזה.

חיים פרננדס: בדיון הקודם הועלתה על ידי יושב ראש הוועדה הסוגיה של מתן סיוע לאוכלוסיות מסוימות ברכישת הממיר.

חיים פרננדס: אנחנו נציע הצעה.

חיים פרננדס: העיקרון שלה בא לקבוע ששר האוצר יקבע בצו: "סכומים שייתנו כסיוע מאוצר המדינה, לפי אמות מידה שיקבע באותו צו, בשל קשיים כספיים ממשיים הנובעים מהצורך ברכישת ציוד לקליטת שידורי טלוויזיה בשיטה הספרתית, בשל שינוי שיטת הפצת השידורים משיטה אנלוגית לשיטה ספרתית.

חיים פרננדס: וכן רשאי שר האוצר לקבוע בצו את אופן העברת הסכומים האמורים".

גלעד ארדן: ברור שההצעה לא תהיה מקובלת על הוועדה כי אין בה שום מחויבות קונקרטית, לא על מינימום השתתפות ולא על מי זה יחול.

גלעד ארדן: אנחנו נרצה לקבוע כללים מינימאליים.

גלעד ארדן: חשבתי שלפחות על שני העשירונים התחתונים, שלא היו מנויים בכבלים ובלוויין, הסבסוד צריך להיות לא פחות מ-50%.

גלעד ארדן: מה שמעבר לזה, אם השר ירצה לקבוע בצווים ובתקנות, אנחנו נשמח אבל זה יהיה חייב להיות מעוגן בחקיקה כי בלי זה זה לא יעבור את הוועדה.

משה גביש: למה משרד האוצר מציג את הנושא?

משה גביש: למה לא משרד התקשורת?

גלעד ארדן: אדוני, אני לא שר התקשורת ואדוני יכול להפנות את השאלה לשר התקשורת.

משה גביש: למה מבחינת הנוהל בכנסת?

גלעד ארדן: את משרד התקשורת מייצג כאן מנכ"ל הרשות השניה, שהיא תוביל את המהלך.

משה גביש: אבל למה משרד האוצר מציג את החוק הזה?

סטס מיסז'ניקוב: את מי אתה רוצה, את משרד הדתות?

משה גביש: כן, היה ראוי דווקא.

משה גביש: למה לא משרד התקשורת?

רונית תירוש: השאלה במקומה.

משה גביש: למה משרד האוצר?

משה גביש: אולי נבטל את המשרדים ושמשרד האוצר ינהל את המדינה.

קריאה: גפני, הוא מנהל את המדינה.

משה גביש: למה אתם נותנים יד לזה?

יצחק זיו: אני שמח על ההערה האחרונה של מר פרננדס לגבי האפשרות של מציאות פיתרון לאוכלוסיה חלשה.

יצחק זיו: לגבי חמשת הערוצים.

יצחק זיו: כולנו תמימי דעים שזה צריך להיות ולא לעכב את הנושא הזה.

יצחק זיו: אבל, צריך למצוא פיתרונות לכל הערוצים שרוצים להשתלב, בעיקר ערוץ 9.

יצחק זיו: אני הייתי מציע שבמסגרת ערוץ 1, 2, 10 נקציב להם שעת שידור לכל אותם ערוצים שרוצים להשתלב.

יצחק זיו: לא לפגוע בבסיס של חמשת הערוצים.

יצחק זיו: לא לשנות את זה כי זה תקדים מסוכן.

יצחק זיו: מחר זאת תהיה אוכלוסיה א' ומחרתיים אוכלוסיה ב'.

יצחק זיו: אם אנחנו נקציב שעות לאותן אוכלוסיות, לא נצטרך להרחיב את חבילת הבסיס והיא תישאר בגדר 5 ערוצים.

יצחק זיו: אסור לעכב את הנושא הזה.

גלעד ארדן: בעת הקראת הסעיפים, כל חבר כנסת שירצה להעלות הצעה להצבעה, נעלה אותה.

גלעד ארדן: חבר הכנסת אדלשטיין, בבקשה.

יואל-יולי אדלשטיין: אני מציע לקבוע דיון מיוחד להצעה של חבר הכנסת זיו כי זאת הצעה מעניינת ושווה לשקול אותה לעומק.

יואל-יולי אדלשטיין: בנימה יותר רצינית.

יואל-יולי אדלשטיין: לדברי נציג האוצר הייתי אומר שלגבי סבסוד לרוכשי ממיר הצעה מסוג ששמענו היא מאוד יקרה לקופת המדינה.

יואל-יולי אדלשטיין: היא מחייבת מגנון בירוקראטי שיקבע מי יהיה זכאי, באיזו צורה.

יואל-יולי אדלשטיין: אני חושב שכשהוועדה תגיע לשלב של אישור החבילה, חובה עלינו לקבוע קריטריונים מאוד ברורים ולא לנפח מנגנון של ביטוח לאומי או מוסד אחר על מנת להגיע לסבסוד.

גלעד ארדן: אני רק ארגיע אותך שאפשר להתנות את הפסקת השידור האנלוגי, בכך שקודם יקום המנגנון שמסבסד את העשירונים התחתונים.

גלעד ארדן: אני מקבל את ההצעה שלך.

יואל-יולי אדלשטיין: אסור לנו לתת יד למנגנון יקר ומנופח.

יואל-יולי אדלשטיין: לגבי הרכב החבילה.

יואל-יולי אדלשטיין: אני קצת הולך לאיבוד.

יואל-יולי אדלשטיין: מצד אחד אני שומע תמימות דעים, מהקואליציה ומהאופוזיציה לגבי עצם ההצעה ומזה אני מסיק שהיא טובה לציבור.

יואל-יולי אדלשטיין: מצד שני, הכל תלוי בבדיקות.

יואל-יולי אדלשטיין: לא נעשתה בדיקה כלכלית לגבי הוספת ערוצים.

יואל-יולי אדלשטיין: כאן אנחנו מגיעים לסתירה מאוד עמוקה.

יואל-יולי אדלשטיין: אם אנחנו רוצים לשרת את הציבור אז בחבילה הזאת צריכים להיות ערוצים שלכאורה נצפים ושקיימת הסכנה שאוכלוסיות מסוימות יתנתקו מערוצי הלוויין והכבלים.

יואל-יולי אדלשטיין: אם אנחנו מצפים ערוצים שאין סכנה כזאת, זאת אומרת שסתם עשינו עבודה על הנייר.

יואל-יולי אדלשטיין: לכן, אדוני, לפני שאני מצטרף לכל תמימות הדעים הזאת, אני רוצה להבין.

יואל-יולי אדלשטיין: למשל, כאשר מדברים על ערוץ 9, האם כתוצאה מצירופו לחבילה אנשים יתנתקו מהלוויין ומהכבלים?

יואל-יולי אדלשטיין: זאת אומרת שאנחנו עושים שירות טוב לציבור כי זה לא סוד שחלק מציבור העולים הוא נזקק.

יואל-יולי אדלשטיין: אם זה לא כך, אז מה הבעיה.

יואל-יולי אדלשטיין: הבדיקות הן דבר חשוב אבל לא הייתי שם את כל הפוקוס על הבדיקות.

יואל-יולי אדלשטיין: אם רוצים לשרת את הציבור, ערוצים שהציבור רוצה בהם וצופה בהם, צריכים להיות בחבילה.

יואל-יולי אדלשטיין: אם יש בזה פגיעה בלוויין וב"הוט", אז צריכים לדון בגודל הפגיעה, גובה הפגיעה ומה המנגנונים על מנת למזער את הפגיעה הזאת.

יואל-יולי אדלשטיין: תודה רבה.

רונית תירוש: אני חושבת שיש כאן בעיה של שתי פלטפורמות שקשורות לחוק רשות השידור, כאשר אנחנו מדברים על ערוצים פתוחים, כמו אלה שהוזכרו, לעומת ערוצים ייעודיים.

רונית תירוש: במקרה הזה, אני חושבת שאנחנו יצרנו יחס של חטא קדמון לקהל של ערוץ 9.

רונית תירוש: ככל שאנחנו רוצים, על פי הצעת החוק החדש, להיטיב עם ציבורים שונים ברחבי הארץ, אני חושבת שלא נכון להתעלם מהמגזר של יוצאי ברית המועצות לשעבר.

רונית תירוש: לכן אני חושבת שצריך למצוא דרך איך כן לשלב אותם בתקשורת הספרתית הזאת על מנת שגם הם ייהנו מהטבה שניתנת לכלל תושבי המדינה.

רונית תירוש: יחד עם זאת, מאחר וכרגע ערוץ 9 נמצא בפלטפורמה לגמרי אחרת וכתוצאה מכך הוא גורר אחריו, באופן אוטומטי, ערוצים נוספים, ואז זה יוצר אנדרלמוסיה בכל המערך התקשורתי - - -

סטס מיסז'ניקוב: אלו ערוצים הוא גורר?

רונית תירוש: הוא גורר את ערוץ 24, מורשת.

רונית תירוש: אני חושבת שיש בכלל בעיה בהגדרה של הערוצים השונים בשתי פלטפורמות שונות.

רונית תירוש: צריך לעשות חשיבה.

רונית תירוש: היתה הפניה של חברת הכנסת סולודקין ואחרים, שכנראה לא נענתה ודברים לא נבדקו.

רונית תירוש: יש היגיון מסוים בדרישה של מרבית חבר הכנסת שיושבים כאן כן לכלול את יוצאי ברית המועצות לשעבר בהטבה הזאת.

רונית תירוש: אני מדברת על הטבה לאנשים שנהנים מההטבות השונות, שהם נגזרת של החוקים השונים שמובאים לכאן.

רונית תירוש: לכן אני חושבת שצריכים למצוא דרך איך לשלב אותם.

רונית תירוש: מר פרננדס, אשמח אם תענה לי על השאלה הבאה: אם נצביע בעד הכללת ערוץ 9, האם תמשכו את כל ההצעה?

חיים פרננדס: התשובה היא כן.

אלי אפללו: נמשוך את כל הצעת החוק.

רונית תירוש: אני לא מעוניינת לפגוע בכלל האזרחים.

יואל-יולי אדלשטיין: טוב לדעת שצופי ערוץ 9 הם לא ככלל האזרחים.

אלי אפללו: טוב לדעת שערוץ 9 לא יכולה לגרום לכל החוק ליפול.

אלי אפללו: יושב שראש הוועדה הגיש הצעת חוק בנפרד - - -

רוברט אילטוב: אנחנו רגילים שאנחנו בחוץ.

אלי אפללו: אל תשחקו פוליטיקה זולה.

רוברט אילטוב: זאת לא פעם ראשונה וזאת לא פעם אחרונה, אנחנו רגילים.

אלי אפללו: התנגדתם להצעת החוק שהגיש גלעד ארדן.

אלי אפללו: מה קרה?

סטס מיסז'ניקוב: על מה אתה מדבר?

סטס מיסז'ניקוב: זה עוד לא הגיע לוועדת שרים.

אלי אפללו: אני מדבר על מה שאמרתם בכלי התקשורת.

אלי אפללו: שמעתי את עמדתכם.

אלי אפללו: גלעד ארדן, אני מקווה שגם אתה שמעת.

רונית תירוש: אנחנו לא רוצים לגרום לממשלה למשוך את החוק.

רונית תירוש: מצד שני, אנחנו לא רוצים לפגוע בציבור שמדובר כאן עליו.

רונית תירוש: לכן אני חושבת שבבד בבד עם ההצבעה צריך לקבל כאן התחייבות של האוצר, מתוחמת בלוח זמנים, איך אנחנו גורמים לצירוף ערוץ 9 לחבילה.

רונית תירוש: דבר אחרון.

רונית תירוש: יושבת כאן הגברת ויגוצקי מנכ"לית הטלוויזיה החינוכית.

רונית תירוש: אני לא חושבת שהערוץ הזה יגרום נזק לכבלים או ללוויין אם הוא ייהנה מאותה פלטפורמה חדשה.

רונית תירוש: זה ערוץ חינוכי וערכי שמשרת את בני הנוער והמבוגרים.

רונית תירוש: אני חושבת שבמסגרת הבקשה שלי לחשוב ולדרוש באופן מתוחם בזמן, מה עושים עם אותו קהל יעד של דוברי רוסית, לחשוב גם מה עושים עם אותו קהל היעד של החינוכית.

רונית תירוש: איך אנחנו יכולים לשלב אותם בפלטפורמה החדשה?

אליהו גבאי: אני רוצה לדעת מדוע ערוץ הטלוויזיה החינוכית לא נכלל בתוך התוכנית הרי הוא לא משדר פרסומות?

יפה ויגודסקי: זה ממומן על ידי המדינה.

אליהו גבאי: זה רק מחזק.

אליהו גבאי: זה לא לוקח שום נתח מהפרסום ולא יוצר שום נזק.

אליהו גבאי: אנחנו צריכים להפיץ את הטלוויזיה החינוכית בכל בית, מדוע אותם לא יכניסו.

אליהו גבאי: אני מבקש תשובה והבהרה בעניין הזה.

אליהו גבאי: דבר נוסף.

אליהו גבאי: מי יממן את הצלחת לאלה שלא תהיה להם קליטה טובה?

אליהו גבאי: מדוע המדינה לא יכולה לאפשר לציבור לקבל את הממיר במסגרת תשלום האגרה, כאשר הולך להיות חיסכון גדול בזה שמעבירים את הכל לשידור הדיגיטאלי?

אליהו גבאי: מדוע מדינת ישראל לא תממן את הממיר לכל אלה שמשלמים או אמורים להיות זכאים.

אליהו גבאי: מדוע שלא יקבל את הממיר כחלק מתשלום האגרה?

אליהו גבאי: באחריות מי יהיו המשדרים?

אליהו גבאי: עד עכשיו יש כאן הבדל.

אליהו גבאי: בנוסף, ערוץ 99 לא נמצא תחת הפיקוח של הרשות השניה וכאילו שהוא נמצא ברשות עצמו.

אליהו גבאי: על ידי מי הוא מפוקח?

אליהו גבאי: באשר לערוץ 9.

אליהו גבאי: לדעתי אם נעשה חיסכון כזה גדול והאוכלוסייה הזאת רוצה להשתלב, זה יכול לעזור לה להשתלב.

אליהו גבאי: היא גם חלשה מבחינה סוציו אקונומית.

אליהו גבאי: מה הנזק שיכול להיווצר משילובו של ערוץ 9?

אליהו גבאי: אולי כאן המדינה יכולה להיכנס ולממן במשהו?

אליהו גבאי: מן הראוי שנתחשב באוכלוסיה הזאת ולא נתעלם מהדרישה.

אליהו גבאי: יש כאן שמועות שזה בגלל שהם עומדים לפרוש מהקואליציה ורוצים ללמד אותם לקח.

סטס מיסז'ניקוב: יולי אדלשטיין פרש מזמן.

יואל-יולי אדלשטיין: אני לא יכול לפרוש כי לא הייתי שם.

יעקב גבאי: אני רוצה לדעת מה הנזק שייגרם אם יצרפו את ערוץ 9 לשאר הערוצים?

רונית תירוש: תודה רבה חבר הכנסת גבאי.

רונית תירוש: אני רוצה לומר שנציג האוצר ישיב על השאלות בתום הטיעונים של חברי הכנסת.

רונית תירוש: חבר הכנסת אלקין, בבקשה.

זאב אלקין: אני רוצה להביע את חוסר שביעות רצוני מההתנהלות של המשרד האוצר שבא לדיון הזה בידיעה מוחלטת מה הסוגיות יעלו על השולחן.

זאב אלקין: הוא קיבל את השאלות לפני שנה ושנתיים, גם בוועדה זאת וגם בוועדת הכספים, ועדיין הוא מאכיל אותנו בבדיקות רוחב שהוא צריך לעשות, אם וכאשר יצטרכו לשקול הוספה של ערוץ 9.

זאב אלקין: אני חושב שזאת התנהלות לא ראויה.

זאב אלקין: זה תירוץ להגיד שקודם נעביר את החבילה.

זאב אלקין: אנחנו טוענים שמטרת החבילה לתת שירות דווקא לאזרחים הנזקקים ביותר.

זאב אלקין: הצעתי לקחת פלח של אוכלוסיה, שאליבא דה כולם הם האוכלוסיה הכי נזקקת, דהיינו, קשישים שמקבלים קצבת זקנה עם השלמת הכנסה.

זאב אלקין: לא רק לפי דעתי הם האוכלוסייה הכי נזקקת אלא גם לפי החלטת הממשלה זאת אוכלוסיה הכי נזקקת והממשלה נאלצה להוסיף להם טיפין פה וטיפין שם, כי היא ראתה בהם אבן הנגף והאוכלוסייה הכי בעייתית.

זאב אלקין: בואו ניקח את האוכלוסייה הזאת ונעשה סקר מאוד פשוט.

זאב אלקין: איזה אחוז מאותה אוכלוסיה, שהיא הכי ענייה במדינת ישראל, כבולים היום בידי "הוט" ו"יס"?

זאב אלקין: בוודאי לאנשים האלה אין כסף נוסף ומיותר לשלם על החבילה.

זאב אלקין: אני מבטיח לכם שתגלו שמדובר באחוז מאוד גבוה.

זאב אלקין: אפשר לעשות סקר יחסית פשוט.

זאב אלקין: השאלה השנייה שביקשתי שתיבדק.

זאב אלקין: איזה אחוז מהאנשים האלה, מיעוטי היכולת, יעזבו את "יס" ו"הוט" ויעברו לתכנית החדשה?

זאב אלקין: שאלה נוספת: מה יקרה אם ערוץ 9 יתווסף לחבילה?

זאב אלקין: אני אשים קלפים פתוחים על השולחן.

זאב אלקין: כל מי שבדק את הרכב האוכלוסייה של מקבלי קצבת זקנה עם השלמת הכנסה במדינת ישראל, יודע שבתוך האוכלוסייה הזאת העולים מהגל האחרון מגיעים לסדר גודל של בין 60% ל-70%.

זאב אלקין: נגלה שהאוכלוסייה הכי חלשה במדינת ישראל היא דווקא זאת שחייבת לצרוך את "יס" ו"הוט", כי אין להם ברירה אחרת.

זאב אלקין: גם השינוי הזה לא יעזור להם כי הם לא יכולים בלי ערוץ בשפה הרוסית.

זאב אלקין: זאת בדיקה שלא קשה לעשות.

זאב אלקין: חובתנו לבקש שהבדיקה הזאת תיעשה לפני שאנחנו מצביעים כדי שלפחות נשקול מה ההשלכות החברתיות של החבילה הזאת מול החלופות שעולות על השולחן.

זאב אלקין: הערה נוספת מופנית לחברי הוועדה, שאומרים לנו כאן היום שהם בעד ערוץ 9 אבל אי אפשר לעכב את החבילה.

זאב אלקין: קודם תצביעו על חמשת הערוצים ולאחר מכן נקדם חקיקה לגבי הוספת ערוץ 9.

זאב אלקין: אני מציע הסדר מאוד פשוט.

זאב אלקין: שום דבר לא מפריע לכנסת להביא תוך שבוע את החוק של גלעד.

זאב אלקין: אחרי שההצעה תעבור בוועדת השרים היא תובא להצבעה בקריאה טרומית.

זאב אלקין: לאחר מכן נתכנס פה לדון על החבילה כמו שהיא.

זאב אלקין: שתבוא הממשלה, תתמוך בחוק, לפחות בקריאה הטרומית, מבחינת ההכרזה הרשמית שלה שהיא מוכנה לעלות על הכלי הזה ולאחר מכן יהיה לה הזכות המוסרית לבוא לחברי הוועדה, אותם אלה שלא רוצים לפגוע בציבור.

זאב אלקין: המתנה של שבוע זה לא מה שיפגע בציבור.

זאב אלקין: לאחר מכן אוכל לפחות להבין את הממשלה אם היא תבוא לאותם חברים שכן נחושים להצביע, כדי לא לפגוע בשאר הציבור, גם כשהם רוצים לעזור לערוץ 9.

משה גביש: סטס, אולי תוכל לומר לחברי הוועדה, מה עמדת חברי הקואליציה לגבי ערוץ 9?

סטס מיסז'ניקוב: אתה הרמת לי להנחתה, חבר הכנסת גפני.

סטס מיסז'ניקוב: כשראיתי שיו"ר הקואליציה מגייס פה קואליציה ומתחיל דווקא מגפני, הבנתי הכל.

סטס מיסז'ניקוב: אבל, אנחנו עדיין פה.

סטס מיסז'ניקוב: טיפה ברצינות.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב ראש, יש לי הצעה.

סטס מיסז'ניקוב: כיוון שאגף התקציבים, ישיבה אחרי ישיבה, מגיע אלינו בלי נתונים ובלי תשובות – כמובן, חיים, שזה לא אישי.

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו שואלים שאלות מקצועיות ולא זוכים למענה.

סטס מיסז'ניקוב: על סמך זה אנחנו מתבקשים לקבל החלטות ולהרים אצבע.

סטס מיסז'ניקוב: כנראה שאגף התקציבים חושב שכל הידע נמצא אצלו והוא לא מוכן לחלוק אותו עם היושבים בחדר.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב ראש, אתה עומד בראש ועדה שאמונה גם על הפרטות.

סטס מיסז'ניקוב: אני מציע להפריט את אגף התקציבים.

סטס מיסז'ניקוב: כל הידע נצבר אצלו ויש לי הרגשה שכולנו עובדים אצל אגף התקציבים כי אנחנו צריכים להצביע עבור משהו מבלי שיש לנו מידע מספיק ואנחנו בערפל.

סטס מיסז'ניקוב: יש כבר תשובה מיידית, שהממשלה תמשוך את ההצעה אם נכניס ערוץ נוסף.

סטס מיסז'ניקוב: אני בכלל לא מבין מה המניעים לא להכניס את ערוץ 23.

סטס מיסז'ניקוב: זה ערוץ שממומן ממיסים שאנחנו משלמים שמגיעים לתקציב אגף התקציבים ומשם הערוץ הזה מממומן.

סטס מיסז'ניקוב: אני מציע להפריט את אגף התקציבים כדי שאחר כך נוכל לדרוש מאותו גוף מופרט להביא לנו תשובות.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יודע איך נצביע היום.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מבין לפי מה חברי הכנסת ירימו אצבע כי לא קיבלנו כל תשובה.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מבין את הרציונאל לא להכניס ערוץ פלוני ואלמוני לתוך החבילה חוץ מפילפולציה טכנולוגית עליה שמענו בישיבה הקודמת ושומעים עכשיו.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב ראש.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא יודע כמה זמן זה יימשך.

סטס מיסז'ניקוב: אתה צריך לדרוש מאגף התקציבים לספק לנו תשובות ברורות לגבי השאלות ששאלנו ולדרוש מהם להפסיק לאיים.

סטס מיסז'ניקוב: יש פה אמירות של חבר הכנסת אפללו, ידידי וחברי, שכאילו מגזר שלם יינזק בגלל ערוץ 9.

סטס מיסז'ניקוב: זה כאילו שהציבור הזה מעמיד את עצמו כנגד ציבור אחר שצריך את החבילה הבסיסית של 5 ערוצים.

סטס מיסז'ניקוב: אני אומר לכם, כל חברי הכנסת בעד החבילה הבסיסית של ערוצי החינם.

סטס מיסז'ניקוב: זה לא אומר שזה עומד כנגד זה.

סטס מיסז'ניקוב: אי אפשר להעמיד את זה כך.

סטס מיסז'ניקוב: מי שמעמיד את זה כך, זה אגף התקציבים שאומר שאם יעיזו להכניס עוד משהו, הם ימשכו את ההצעה.

סטס מיסז'ניקוב: זה פשוט ליצור קרע בחברה הישראלית, בין אלה ששפת האם שלהם אינה עברית לבין אלה ששפת האם שלהם היא עברית ופחות אכפת להם מהשפות האחרות.

סטס מיסז'ניקוב: אי אפשר להציג את זה כך.

סטס מיסז'ניקוב: גלעד, אתה צריך להתערב ולהפסיק את המלחמה החברתית, שמוביל אגף התקציבים בזה שהוא מאיים למשוך את החבילה ולהעניש את כל הצרכנים במדינת ישראל על כך שאנחנו מבקשים להוסיף צרכנים נוספים שייהנו גם הם מערוצי חינם.

גלעד ארדן: כנראה שאני לא יו"ר ועדה מוצלח כי אני לא מכיר את הפטנט להכריח אותם.

גלעד ארדן: בדרך כלל האוצר מניח גזרות.

גלעד ארדן: הפעם האוצר הניח סוכריה.

גלעד ארדן: כל האיומים שלנו והעיכובים הם בסופו של דבר על חשבון הציבור.

גלעד ארדן: זה ההבדל המשמעותי בין מה שקורה בדרך כלל ביחסים עם האוצר, שרוצה שיעברו פה דברים, לבין הפעם שגם אנחנו רוצים שזה יעבור.

גלעד ארדן: צריך להבין את ההסבר הזה ולא כל פעם להפנות את זה אלי, חבר הכנסת מיסז'ניקוב, כשאתה יודע היטב שאין לי שום כלי מול משרד האוצר במאבק הזה.

גלעד ארדן: יותר מהאוצר, אנחנו רוצים שהציבור יקבל צפייה חינם.

סטס מיסז'ניקוב: אדוני היושב ראש, יש לך כלי.

סטס מיסז'ניקוב: אתה יו"ר ועדה, אתה יכול לקבוע לוחות זמנים, אתה יכול לקבוע את העיתויים.

סטס מיסז'ניקוב: אתה יכול לקבוע את מועד ההצבעה.

גלעד ארדן: כנראה שאני לא מוצלח כל כך.

סטס מיסז'ניקוב: אתה מאוד מוצלח.

סטס מיסז'ניקוב: אתה יו"ר מאוד מוצלח אל תיכנע לחלוקה בין ציבור לבין ציבור.

גלעד ארדן: אני לא נכנע לשום דבר.

גלעד ארדן: אני זוכר היטב שכעמדת במליאה בנושא הצעת החוק שלך למתן הטבות לשדרות ועוטף עזה.

גלעד ארדן: אנחנו הכנסנו הסתייגות שהוסיפה עוד כמה ישובים קטנים, שיקבלו גם הם פטור ממס.

גלעד ארדן: אני זוכר אותך עולה לדוכן ומושך את הצעת החוק, בגלל התוספת הזאת, כדי שלא תיפול כל ההטבה שרצית לתת לציבור.

סטס מיסז'ניקוב: זה משהו אחר, אתה יודע את זה, גלעד.

גלעד ארדן: זה בדיוק אותו עיקרון.

סטס מיסז'ניקוב: זה משהו אחר לגמרי.

גלעד ארדן: כולם מבינים פה את זה סטס.

סטס מיסז'ניקוב: המפה ששרטט האוצר לא דיברה על אותם 7 הישובים ואנחנו נתנו מילה.

סטס מיסז'ניקוב: פה אנחנו מדברים על הכנסת עוד ערוצים ייעודיים.

גלעד ארדן: גם אני רוצה להכניס עוד ערוצים, אני רוצה הכל בחינם.

סטס מיסז'ניקוב: חבל שאתה משתמש בדוגמה שהיא לגמרי לא רלוונטית.

גלעד ארדן: אני לא משתמש.

גלעד ארדן: אני פועל ואפעל יותר מכם בנושא הזה.

יואל-יולי אדלשטיין: האם נציג האוצר שנמצא כאן מוסמך למשוך את החוק?

יואל-יולי אדלשטיין: למיטב זכרוני הוא לא מוסמך למשוך את החוק.

יואל-יולי אדלשטיין: ועדת השרים מוסמכת למשוך את החוק.

יואל-יולי אדלשטיין: זאת נקודה טובה, לפחות מיסז'ניקוב היה מוסמך אז למשוך את החוק.

יצחק וקנין: באמת, אתם מושכים פה דיון סתם.

יואל-יולי אדלשטיין: זה לא דיון סתם.

יצחק וקנין: עזוב, זאת סמנטיקה, כן מוסמך, לא מוסמך.

יואל-יולי אדלשטיין: אה, נהיית גם עוד עבד של האוצר.

יואל-יולי אדלשטיין: מה קיבלתם משרד הדתות, זהו?

יצחק וקנין: ומה קיבלת אתמול אתה?

יצחק וקנין: ומה הוא קיבל אתמול?

יצחק וקנין: אל תיכנס איתי.

יצחק וקנין: אתה האדם האחרון שיכנס איתי לעניינים האלה.

יואל-יולי אדלשטיין: אני שוחד לא מקבל, בשונה ממך.

יצחק וקנין: אתה אולי מקבל שוחד, לא אני.

יצחק וקנין: תעשה סדר.

גלעד ארדן: חברי הכנסת וקנין ואדלשטיין תודה.

יצחק וקנין: מה הדיל שעשיתם עם ביבי אתמול?

יולי יואל אדלשטיין: אני עשיתי דיל עם ביבי?

יצחק וקנין: אתם, מה הדיל שאתם עשיתם?

יצחק וקנין: אז אתם מדברים?

יצחק וקנין: אתם האחרונים שיש להם מה לדבר.

יצחק וקנין: גם אתם וגם ישראל ביתנו.

סטס מיסז'ניקוב: על מה אתה מדבר?

סטס מיסז'ניקוב: מה אתה רוצה?

סטס מיסז'ניקוב: על מה אתה מדבר?

גלעד ארדן: חברי הכנסת וקנין, אדלשטיין, מילר.

גלעד ארדן: חבר הכנסת וקנין אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.

חיים פרננדס: אני רק אתייחס לשאלה הזאת כי יש עוד שאלות אליהן אתייחס אחר כך.

חיים פרננדס: תקנון הממשלה מדבר על כך שיש סמכות לשר האוצר, כמי שהגיש את החוק, לחזור בו מהצעת החוק.

חיים פרננדס: אם תרצו אחר כך אקריא את הסעיפים.

חיים פרננדס: זאת התשובה לשאלה שנשאלה כאן.

אבשלום וילן: לא ענית על שאלה קודמת.

אבשלום וילן: זה אמנם חוק ההסדרים והסמכות שלכם אבל האם אתה לא חושב שיש טעם לפגם כי זה חוק של משרד התקשורת?

גלעד ארדן: אני מבקש שלא תשיב על השאלה.

גלעד ארדן: חבר הכנסת אפללו, בבקשה.

גלעד ארדן: אחריו חברי הכנסת ברוורמן ווילן.

אלי אפללו: אדוני היושב ראש.

אלי אפללו: נוצרה פה אווירה, שכאילו שיש חלק שהם נגד ערוץ הרוסי וחלק בעד.

מרינה סולודקין: ככה זה נראה.

יואל-יולי אדלשטיין: כך זה נראה?

יואל-יולי אדלשטיין: ככה זה במציאות.

אלי אפללו: אני רואה את זה בשונה ממך.

אלי אפללו: החלק הזה שחושב כך, צר לי שהוא חושב כך.

אלי אפללו: היום אני מסתכל על זה בזווית החשובה ביותר שעומדת בפנינו.

אלי אפללו: האוצר מביא את זה בחוק ההסדרים לגבי 5 ערוצים.

אלי אפללו: על זה מדובר.

אלי אפללו: יש לנו את הסמכות למשוך את החוק.

אלי אפללו: אם לא נצביע נגרום לעוול.

אלי אפללו: זאת רפורמה יוצאת מן הכלל.

אלי אפללו: הלוואי אפשר היה להכניס עוד ערוצים.

אלי אפללו: אני בעד הכנסת הערוץ החינוכי ובטח יש ערוצים נוספים.

אלי אפללו: צריך לראות מה במובא בפנינו.

אלי אפללו: בפנינו מובאים 5 ערוצים וזה עומד היום להצבעה.

אלי אפללו: האם בגלל שני ערוצים נגרום נזק לחמישה ערוצים אחרים ולכל כך הרבה משפחות במדינת ישראל?

אלי אפללו: זה יפתור להם תשלום של 400 ו-500 כל חודש, זה מה שעומד לנגד עינינו.

סטס מיסז'ניקוב: למה אתה מעמיד צרכן מול צרכן?

אלי אפללו: זה מה שעומד לנגד עינינו.

אלי אפללו: מי שמעמיד צרכן מול צרכן זה אתה.

אלי אפללו: אתה אומר שאם לא נעשה את זה, החוק לא יעבור.

אלי אפללו: אתה עומד להפיל את זה.

אלי אפללו: בוא נסתכל לגופו של עניין.

אלי אפללו: הצעת החוק של גלעד ארדן עומדת בפתח.

אלי אפללו: בואו נדון בהצעת החוק שלו.

יואל-יולי אדלשטיין: מה עמדת הממשלה?

אלי אפללו: עמדת הקואליציה כפופה לעמדת הממשלה, כמו שאתה היית רגיל כשהייתי איתך באותה ממשלה.

אלי אפללו: אל תשכח את זה.

אלי אפללו: הצבעתי בניגוד לדעתי.

אלי אפללו: אני זוכר את כל הגזרות שביבי עשה והצבעתי בוועדת הכספים בניגוד לדעתי.

מרינה סולודקין: לא כולם הצביעו.

אלי אפללו: בסדר.

אלי אפללו: יש כאלה חכמים יותר ויש כאלה פחות.

אלי אפללו: אני הייתי מאלה שהיתה לי משמעת ולא לכל אחד יש משמעת.

מרינה סולודקין: יש כאלה שיש להם עקרונות.

אבשלום וילן: בגלל אלה שיש להם משמעת יכולים להיות כמה בלי משמעת.

אלי אפללו: אדוני היושב ראש, אנחנו לא יכולים לכרוך את הדברים זה בזה.

אלי אפללו: אנחנו צריכים להצביע היום על מה שעומד בפנינו, על 5 הערוצים.

אלי אפללו: אנחנו נתמוך בזה.

אלי אפללו: לגבי ההצעה שלך, אני לא יודע מה תהיה עמדת הממשלה.

אלי אפללו: הממשלה רואה את הדברים בפרספקטיבה יותר רחבה.

אלי אפללו: חלק מהחברים שמע את עמדתי לגבי ערוץ 9 אבל מה שעומד היום להצבעה זה 5 או בכלל לא.

אלי אפללו: אני מעדיף לקבל את ה-5.

אלי אפללו: זאת תהיה ברכה וזאת רפורמה יוצאת מן הכלל מטעם האוצר.

אלי אפללו: תודה רבה אדוני.

גלעד ארדן: אני מבקש מיתר הדוברים לקצר.

אבישי ברוורמן: אני תמיד מדבר בקצרה וגם לא מתערב בקריאות ביניים.

אבישי ברוורמן: אני חושב שדווקא חבר הכנסת אפללו הציג את הנושא בצורה מאוד עניינית.

אבישי ברוורמן: למען הגילוי הנאות, אני הכי אוהב להתראיין בערוץ 9.

אבישי ברוורמן: זה ערוץ שאני הכי נהנה בו.

אבישי ברוורמן: אני כמובן מעריץ את כוכב נולד ואת ההתפתחות המודרנית בערוצים המסחריים, אבל לערוץ 9 יש לי סימפטיה.

אבישי ברוורמן: מצד שני, כאדם שניהל והיתה לו אחריות כספית, אני מבין את המנהלים של "יס" ו"הוט".

אבישי ברוורמן: האם ההתנהלות היתה צריכה להגיע לפה?

אבישי ברוורמן: יכול מאוד להיות שלא.

אבישי ברוורמן: יש לי ביקורת קשה מאוד על ההתנהלות באוצר, לא על פקידי האוצר.

אבישי ברוורמן: את שביתת האוניברסיטאות אפשר היה לגמור לפני 3 חודשים.

אבישי ברוורמן: בישראל הממשלה משותקת והכנסת והממשלה בסופו של דבר כל כך מוגבלים.

אבישי ברוורמן: בעצם החסמים של הניהול והבירוקרטיה הם הבעיה.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אפללו הגדיר את זה בצורה ברורה.

אבישי ברוורמן: אני מסכים להערה, שהרבה אנשים יכולים להצביע הצבעה עקרונית מכיוון שהם לא משנים את ההחלטות ואז הם עקרוניים ואנשים משלמים עבור ההחלטות.

אבישי ברוורמן: מה שקובע, על פי תורת האינפורמציה בכלכלה, זה איך ההצבעה משנה החלטות.

אבישי ברוורמן: להרבה אנשים ממפלגתי וממפלגות אחרות קל להצביע נגד כשהם יודעים שהם לא משנים את ההחלטה.

אבישי ברוורמן: מה שחשוב בהצבעה זה האם שינית את ההחלטה או לא שינית.

אבישי ברוורמן: עכשיו לנושא עצמו.

אבישי ברוורמן: חבר הכנסת אלקין, שבדרך כלל אני תמיד מקשיב לו כי הוא תמיד עושה את העבודה, אמר שחלק גדול מהאוכלוסייה הזאת היא אוכלוסייה נזקקת וברור שהיה כדאי לצרף אותה.

אבישי ברוורמן: בחז"ל יש אמרה ידועה: "טוב לו לאדם שלא נברא משנברא, אך משנברא טוב לו שנברא משלא נברא".

אבישי ברוורמן: אני הייתי מעדיף שהיתה הצעה יותר כוללנית.

אבישי ברוורמן: אחת הסיבות שאני רוצה שהערוץ החינוכי יצורף, זה בגלל הבורות שמתפשטת היום, כולל בין אנשי האוניברסיטאות.

אבישי ברוורמן: לא רק שאנשים לא יודעים תורה, הם גם לא יודעים דברים בסיסיים.

אבישי ברוורמן: אם ממשלת ישראל מושכת את החוק, וזה אומר שאנחנו לא מקבלים את חמשת הערוצים האלה וזאת תהיה טעות.

אבישי ברוורמן: לכן אני אצביע בעד ההצעה, למרות שאני לא אוהב את הדיקטטורה של שר האוצר.

אבישי ברוורמן: למה אני אומר שר האוצר?

אבישי ברוורמן: כי אני לא מאשים את פקידי האוצר.

אבישי ברוורמן: אני מאשים את הממשל הישראלי שהולך ומדרדר.

אלכס מילר: אז למה אתה נותן להם יד?

אבישי ברוורמן: רבותי, אני נכנע לו?

אבישי ברוורמן: אני נלחמתי על תקציב, שכל אחד יודע שהגירעון הוא אפס עם עודפי תקציב שיכלו להעביר אותם.

אבישי ברוורמן: סטס מיסז'ניקוב וכל ועדת הכספים הלכו פה אחד.

גלעד ארדן: סטס הלך עם האוצר, לא הבנתי?

סטס מיסז'ניקוב: אבישי הלך נגד והרים יד בעד.

אבישי ברוורמן: לא נכון.

אבישי ברוורמן: סטס, אל תהיה פופוליסטי.

סטס מיסז'ניקוב: למה, אתה לא הרמת יד בעד?

זאב אלקין: איתן כבל הרים את היד במקומו.

גלעד ארדן: אני מתנצל, אני אשם בזה.

גלעד ארדן: חבר הכנסת ברוורמן תמשיך.

אבשלום וילן: עוד נגיע למסקנה שצריך להחליף את השלטון.

אבישי ברוורמן: רבותי.

אבישי ברוורמן: כל אחד פה עם הדמגוגיה הגדולה מצביע באינטרס ואז הוא מדבר בשם האינטרס הלאומי.

אבישי ברוורמן: זה חלק מהקריסה של המשטר הישראלי, שאנחנו עוד נשלם עבורו בשנים הבאות.

אבישי ברוורמן: אני חושב שההצעה של גלעד ארדן היא הצעה מאוד טובה.

אבישי ברוורמן: אם אפשר, יש לקדם אותה במהירות ולהכניס גם את ערוץ 23.

אבישי ברוורמן: הבעיה היא, איך לדאוג ש"יס" והלוויינים לא יקרסו.

אבישי ברוורמן: עם המיליארדים של הגירעונות שיש להם אני בסוף הייתי ממליץ לפטר את דוד קמיניץ.

מרינה סולודקין: איך לדאוג לציבור, למה "יס" ו"הוט"?

אבישי ברוורמן: לכן, חברת הכנסת סולודקין, יש פה ממשלה.

אבישי ברוורמן: הממשלה הזאת צריכה להחליט איך היא מחלקת את הכספים.

אבישי ברוורמן: אם היא לא רוצה לחלק את הכספים לציבור הזה, אז שהציבור יעניש אותה.

אבישי ברוורמן: אם היא רוצה, אני בעד זה ולכן אני אומר שהאוצר צריך למצוא דרך כדי להוסיף תקציבים או ללוויין או לערוצים האלה, אחרת גם נביא לפשיטת רגל של ערוצי הלוויין ולא נועיל לציבור הרוסי.

אבישי ברוורמן: יש את הדרך הזאת.

אבישי ברוורמן: אם מכריחים אותנו להצביע, אני אתמוך בחמשת הערוצים, ואתמוך מייד בפיתרון שיכניס לסל את האוכלוסייה הרוסית ואת ערוץ 23, בצורה מכובדת אבל אחראית ופיסקאלית.

גלעד ארדן: חבר הכנסת וילן ואחריו אחרון חברי הכנסת, חבר הכנסת מרציאנו.

אבשלום וילן: חבר הכנסת ברוורמן אמר שהוא ידבר קצר אבל הוא פרס את משנתו.

אבשלום וילן: אני מתחייב להיות קצר.

אבשלום וילן: אני מסכים כמעט עם כל מילה שאמר פרופסור ברוורמן.

אבשלום וילן: יש לנו כמה בעיות עקרוניות בדרך להצבעה.

אבשלום וילן: ראשית, אני מסכים איתך.

אבשלום וילן: בסופו של דבר אנחנו צריכים לקבל החלטה.

אבשלום וילן: בדרך כלל אנחנו כפופים, מטבע הדברים, למשמעת קואליציונית.

אבשלום וילן: עם כל הכבוד, כולנו בעלי אחריות.

אבשלום וילן: חיים, כדי שאני אקבל החלטה רצינית - אני לא אוהב שפעם אחר פעם אני רואה שלא נותנים לי את כל הנתונים.

אבשלום וילן: אני אומר את זה בלשון המעטה.

אבשלום וילן: למשל, הלכתי לבדוק מה שאמרתם בישיבה הקודמת, שאם יצרפו עוד ערוצים, בגלל רוחב הפס הקיים, יהיו הפרעות בשידור.

אבשלום וילן: אז אני שומע שבאיטליה ובמקומות אחרים יש על רוחב פס הזה יותר תחנות באיכות סבירה.

אבשלום וילן: כלומר הנימוק שהיה פה, "take it or leave it" בלי שום דרגות ביניים, כנראה איננו מדויק.

חיים פרננדס: זה לא נאמר ואני אסביר.

גלעד ארדן: על זה יש תשובה.

גלעד ארדן: אני אתן לך להסביר לגבי העניין הטכני.

אבשלום וילן: נאמרו עוד כמה דברים.

אבשלום וילן: לדוגמה, זה שאתה לא עושה בדיקה מסודרת כמה צרכנים באמת יעברו.

אבשלום וילן: אני מאוד בעד החוק.

אבשלום וילן: אין בדיקה מסודרת כמה בתי אב עומדים לעבור.

אבשלום וילן: מה המשמעות לגבי הערוצים הלווייניים?

אבשלום וילן: איך פותרים את הסוגיה, איך מתמודדים?

אבשלום וילן: אתה לא חייב להראות לי את כל המספרים, אבל אתה צריך לתת לי כיוון ונתונים כדי שאני אדע להחליט ברצינות.

אבשלום וילן: אני אסביר לך מה עומד פה על השולחן.

אבשלום וילן: מבחינה כלכלית, לאחר ששמעתי נתונים מהרשות השניה, עשיתי את החישוב.

אבשלום וילן: מבחינה כלכלית, אין צירוף של אחד.

אבשלום וילן: יש או שלושה או אף אחד, למרות שעל פניו הייתי שם את החינוכית בתוך החבילה.

אבשלום וילן: אני הרי מסתכל על הפוליטיקה.

אבשלום וילן: הרי הנתח הגדול הוא של הערוץ הרוסי, אם כי אני לא בטוח כמה בתי אב באמת יצטרפו.

אבשלום וילן: כלומר, שמעתי נתונים שזה לא כל כך גבוה.

אבשלום וילן: אם לא כל כך גבוה, זה לא משנה כמעט כלום ברמת המקרו.

אבשלום וילן: אם היית מצרף את שני הערוצים הייעודיים פלוס ערוץ 23, אתה פותר הבעיה.

אבשלום וילן: אני מבין שכרגע, מבחינת הממשלה, יקוב הדין את ההר, אין על מה לדבר.

אבשלום וילן: כך נאמר לי כל השבוע האחרון.

אבשלום וילן: אני גם לא אוהב את איומי המשיכה האלה.

אבשלום וילן: אם אתם מושכים, גם אנחנו יודעים למשוך.

אבשלום וילן: יושבת פה ועדת כספים וועדת כלכלה.

אבשלום וילן: אם רוצים לשחק בהורדת ידיים, גם הוועדות יודעות לעשות הורדת ידיים.

אבשלום וילן: אני מציע שלא נעלה על המגרש הזה.

אבשלום וילן: גלעד, לך יש הצעת חוק פרטית.

אבשלום וילן: אני רוצה לשמוע ברצינות ולא במשחקים.

אבשלום וילן: אם נאשר עכשיו את החמישה, ואתה תביא בשבוע הבא את הצעת החוק הפרטית שלך, הסיכוי לקדם אותה לא גבוה כי כולנו יודעים איך המערכת עובדת.

אבשלום וילן: אני רוצה התייחסות רצינית ממשרד האוצר וממשרד התקשורת.

אבשלום וילן: האם הם נותנים לנו הצהרה לפני ההצבעה, שהם יעשו את הכל בוועדת השרים לענייני חקיקה כדי לקדם את הצעת החוק הפרטית של חבר הכנסת ארדן?

אבשלום וילן: אני יודע שיש איזו ראיה כוללת.

אבשלום וילן: בינתיים תביאו לנו גם את כל המשמעויות האחרות.

אבשלום וילן: אני בעד לקדם.

אבשלום וילן: אם אתם לא נותנים את ההצהרה הזאת, אני מבקש התייעצות סיעתית.

זאב אלקין: אבו, למה לא הפוך?

זאב אלקין: למה שלא נצביע בשבוע הבא על הצעת החוק של גלעד?

אבשלום וילן: אני לא רוצה לעשות תרגילים.

אבשלום וילן: אני רוצה לעבוד ביושר.

אבשלום וילן: זאת ההצעה שלהם, היא נכונה והיא כבר שנתיים בצנרת.

אבשלום וילן: אני רק רוצה את ההתחייבות השניה שלהם.

יואל-יולי אדלשטיין: אם היא כאן כבר שנתיים, אז שבוע יהיה אסון?

אבשלום וילן: זאב הציע הפוך.

אבשלום וילן: הצעה ממשלתית, דנים בה ראשונה.

אבשלום וילן: אתה לא יכול לחייב אותם מה תהיה עמדת - - -

יואל-יולי אדלשטיין: אתה לא חדש בבנין הזה.

יואל-יולי אדלשטיין: מה קרה לך?

אבשלום וילן: אני לא חדש.

סטס מיסז'ניקוב: מה האינסנטיב של הממשלה לתמוך בהצעה של גלעד אם עכשיו היא מתנגדת?

רונית תירוש: אני מבקשת הבהרה באשר לקידום הצעת החוק של גלעד ארדן.

רונית תירוש: האם המשמעות של הצעת החוק הזאת היא שבעצם ערוץ 9 הופך להיות ערוץ בחבילת הבסיס?

גלעד ארדן: בדי.

גלעד ארדן: די.

גלעד ארדן: טי, כן.

רונית תירוש: האם זה לא פוגע באיזונים שקיימים היום מבחינה תקציבית?

רונית תירוש: אם זה כן פוגע, אז בד בבד למצוא דרך לפצות.

סטס מיסז'ניקוב: תשאלי משהו אחר.

סטס מיסז'ניקוב: תשאלי מה יקרה מחר מה שלא קורה היום?

סטס מיסז'ניקוב: למה מחר האוצר יסכים להצעה חוק פרטית כאשר הוא לא מסכים לאותה הצעה בהצעת חוק ממשלתית?

סטס מיסז'ניקוב: מה השוני?

גלעד ארדן: הוא עוד לא אמר שהוא מסכים.

גלעד ארדן: אני אתן לו לענות.

סטס מיסז'ניקוב: אם הוא יסכים, זה בכלל יהיה הזוי.

גלעד ארדן: אני רוצה להדגיש, לצערי הרב, בגלל משך הזמן, לא אוכל לאפשר לדוברים שדיברו בישיבה הקודמת לדבר היום.

גלעד ארדן: ידברו רק כאלו שלא דיברו בישיבה הקודמת.

יורם מרציאנו: בדיון הקודם אמר חיים פרננדס מהאוצר, שהצעת החוק באה בעצם לתקן עוול לאוכלוסיה חלשה במדינת ישראל ושהיא תיתן מענה לאוכלוסיה חלשה.

יורם מרציאנו: והנה אנחנו היום בוועדת כלכלה, בכל מיני טריקים ומשחקים, מונעים את דרכה של הצעת חוק שבאה להטיב עם השכבות החלשות במדינת ישראל, בגלל ניסיון של כל מיני חברי כנסת להכניס ערוצים נוספים.

יורם מרציאנו: אני כבר לא רוצה להתייחס לעניין של ערוץ 33 וערוץ 23, חברי כבר דיברו על זה.

יורם מרציאנו: אם היתה מתקבלת החלטה שאנחנו כן מכניסים את ערוץ 23 לחבילה, מה היה עושה האוצר?

יורם מרציאנו: גם אז הוא היה מושך את זה?

יורם מרציאנו: לכן, כל הדברים פה תמוהים בעיניי בעניין הזה.

יורם מרציאנו: אני רוצה לקדם את הצעת החוק כפי שהיא.

יורם מרציאנו: לעניין ערוץ 9.

יורם מרציאנו: תיראו רבותיי.

יורם מרציאנו: אני לא רוצה להיכנס לעניין העדתי ולעניין של העולים.

יורם מרציאנו: זה נראה רע מאוד, זה נשמע לא טוב.

יורם מרציאנו: לא כך אני רוצה לחיות במדינת ישראל ואני אני מכבד את העולים.

יורם מרציאנו: אני אומר לך שזאת עליה מבורכת, חשובה, טובה.

זאב אלקין: והם לא אוכלוסיה חלשה?

יורם מרציאנו: בין מיליון העולים האלה שהגיעו למדינת ישראל ישנם כאלה שנמצאים בארץ כבר 20 שנה או 15 שנה.

יורם מרציאנו: הם כבר מזמן לא עולים חדשים.

יורם מרציאנו: בדיוק כמו שלא אבוא בעוד שבוע להפוך את הכנסת לבדיחה ולהגיד שאני רוצה לדאוג לערוץ המרוקאי כי יש פה 750,000 בתי אב של יוצאי מרוקו במדינת ישראל.

יורם מרציאנו: חבר'ה, אני מציע שנפסיק עם זה.

יורם מרציאנו: אני חושב שיש פה ערוצים ממלכתיים שנותנים שירותים לכולם.

יורם מרציאנו: צריכים להתחיל בחבילת הבסיס הזאת של חמשת הערוצים.

זאב אלקין: רק שלא כולם מסוגלים לצפות בזה, חוץ מזה אין בעיה.

יורם מרציאנו: סלח לי, עם כל הכבוד.

יורם מרציאנו: אני אומר לך שאפשר להתחיל בזה ובוא נתווכח אחר כך למרות שכבר מראש אני אומר שאני מתנגד.

יורם מרציאנו: אני מציע להעביר את ההצעה הזאת כדי לא לפגוע באוכלוסיה החלשה במדינת ישראל.

זאב אלקין: אתה פוגע דווקא באוכלוסיה הכי חלשה.

יורם מרציאנו: לא, עם כל הכבוד, אני לא חושב שהרוסים הם אוכלוסיה חלשה.

יורם מרציאנו: אני חושב שהם אוכלוסיה חדשה.

זאב אלקין: הצעת לך לעשות בדיקה של מקבלי קצבת הכנסה.

גלעד ארדן: עם כל הכבוד, לא נעשה תחרות מי הכי חלש.

יורם מרציאנו: מה עם תושבי השכונות?

יורם מרציאנו: גם הם חלשים מאוד.

סטס מיסז'ניקוב: יורם, אנחנו נחסום עכשיו את הכניסה ללוד.

גלעד ארדן: סטס, אתה כבר מזמן היית מוציא אותי מהוועדה שלך.

גלעד ארדן: באמת, אתה לא רואה.

גלעד ארדן: אתה מתערב בכל דובר, אתה לא נותן להתקדם בדיון.

סטס מיסז'ניקוב: החל ממחר יהיה לי הרבה זמן ואני אשב פה הרבה.

גלעד ארדן: אם זאת התחייבות אני אהיה יותר סלחן כלפיך.

חיים פרננדס: היו כמה הערות ואני אנסה להתייחס אליהן בצורה מקיפה.

חיים פרננדס: פעם אחר פעם נשאלת השאלה מה המשמעות של הוספת ערוצים מעבר ל- 5 הערוצים.

חיים פרננדס: אמרנו שבדקנו רק את המשמעות של הוספת 5 ערוצים כי זאת היתה החלטה הממשלה, לשם כיוונו.

חיים פרננדס: דיברנו על ערוצים פתוחים ולא רצינו לעשות מהפכה בשוק שידורי הטלוויזיה.

חיים פרננדס: רצינו להביא, כפי שאמר חבר הכנסת מרציאנו, את הבשורה הזאת של טלוויזיה, בהשקעה חד פעמית של 400 שקלים, לכל משק בית בישראל שלא מעוניין להיות מחובר לטלוויזיה הרב ערוצית והיום הוא מתקשה מאוד לקלוט את השידורים בצורה פתוחה מהאוויר.

גלעד ארדן: את ערוץ 10, למשל, הוא לא יכול לקלוט.

חיים פרננדס: נקודה שניה.

חיים פרננדס: נניח שתיעשה בדיקה שלגבי הוספה של ערוצים נוספים.

חיים פרננדס: אנחנו מנסים להסביר פעם אחר פעם שלא כאן מסתיימת הבדיקה.

חיים פרננדס: אם נגלה שה-3% שאנחנו מכירים, באותה נוסחה שסיפרנו עליה קודם, יהפכו ל-6% או 8% או 12%, נוכל לקבל החלטה?

חיים פרננדס: צריך להבין שהמשמעות היא רחבה יותר.

חיים פרננדס: יש לה השלכות על שוק הפרסום, על רגולציה, על הפקות מקומיות, תכנים.

חיים פרננדס: השפעה מאוד מאוד גדולה על כל מה שקורה בשוק שידורי הטלוויזיה.

חיים פרננדס: תארו לעצמכם שיש לפניכם בדיקה שאומרת שכתוצאה מהוספת ערוץ מסוים, ינטשו מספר גדול יותר מ-3%.

חיים פרננדס: כל אחד יכול לעשות את החישוב אצלו.

חיים פרננדס: כאן לא נגמרת הבדיקה.

חיים פרננדס: האחריות מחייבת לבדוק את המהלך הזה בצורה רחבה יותר כי אנחנו מוסיפים ערוצים שלא אמורים, כרגע היום, לפי החלטות ממשלה או חקיקה, להיות ערוצים פתוחים.

חיים פרננדס: כך צריך להסתכל על הדברים.

חיים פרננדס: כאן אני מתקשר לשאלה שנשאלה, מה תהיה עמדת הדרג המקצועי ביחס להצעת החוק של חבר הכנסת גלעד ארדן?

חיים פרננדס: בדיוק את אותה בדיקה אנחנו נרצה לבדוק.

חיים פרננדס: אנחנו נרצה לבדוק מה המשמעות של להוסיף ערוצים נוספים לתוך המהלך הזה שנקרא די.

חיים פרננדס: טי.

חיים פרננדס: טי ואיך זה משפיע על כל התעשייה.

חיים פרננדס: מה זה אומר מבחינתנו, כממשלה, כשאנחנו דורשים חובות הפקה מערוץ 2 ומערוץ 10, מהכבלים ומהלוויין, במאות מיליוני שקלים בשנה.

חיים פרננדס: נרצה לבדוק את המשמעות הזאת.

אבשלום וילן: מה זה פתוח וסגור, אני לא מבין את ההגדרה?

חיים פרננדס: יש ערוצים שאמורים להיות פתוחים, כלומר, ערוצים שאפשר יהיה לקלוט אותם באוויר ללא קידוד: ערוצים 1, 2, 33 וגם 10.

חיים פרננדס: מדובר בכל אותם 5 ערוצים.

חיים פרננדס: ערוץ 10 הוא פתוח אבל אפשר יהיה לקלוט אותו באמצעות צלחת כי הוא משודר בלוויין.

מנשה סמרה: אתה לא חייב להיות מנוי על "הוט" או "יס" כדי לקלוט אותם.

אתי בנדלר: אלה הגדרות שנקבעו מלכתחילה בחוקים השונים.

חיים פרננדס: אני רוצה להתייחס לעוד הערה שנאמרה פה.

חיים פרננדס: זאת לא דרכנו וזאת לא דרך ההתנהלות שלנו.

מנשה סמירה: אני רוצה להסביר איזה ערוצים נכללים: ערוצי רשות השידור בוודאי, ערוץ 2 בוודאי, ערוץ 99 לווייני וערוץ 10 לווייני.

מנשה סמירה: מדוע ערוץ 10?

מנשה סמירה: ערוץ 10 מחכה כבר שנתיים בגלל הדיון הזה.

מנשה סמירה: הוא היה אמור להקים מערכת אנלוגית כדי להגיע לכל בית אבל אמרו לו לחכות כי יהיה דיגיטאלי והוא יוכל להגיע לכל בית.

מנשה סמירה: אז ערוץ 10 מפסיד 10% אוכלוסיה, למרות שהוא מחויב להגיע אליהם, וזאת בגלל שהדיון הזה משתהה כבר 5 שנים.

מנשה סמירה: עכשיו עומדים לעצור אותו עוד קצת בגלל המשחק הזה.

חיים פרננדס: בסופו של דבר ההתייחסות היא הרבה יותר רחבה ועמוקה, מאשר להגיד שתוספת של ערוץ כזה או אחר.

חיים פרננדס: המספר של 3% הופך להיות מספר אחר וניסינו להסביר את זה.

חיים פרננדס: זה בדיוק התהליך שנרצה לעבור, בין אם באמצעות הוועדה כאן ובין אם בדיונים פנימיים שלנו בממשלה, ביחס להצעת חוק כזאת או אחרת.

חיים פרננדס: לדוגמה, הצעת החוק של חבר הכנסת ארדן.

חיים פרננדס: אני רוצה לומר שאין כאן איום ואין כאן חצי איום.

חיים פרננדס: זאת החלטת הממשלה והיא מדברת על 5 ערוצים פתוחים.

חיים פרננדס: היא לא עושה מהפכה בשוק שידורי הטלוויזיה.

חיים פרננדס: בסך הכל היא עושה שינוי פרו צרכני, כתוצאה מהתקדמות טכנולוגית.

חיים פרננדס: זה מה שיש כאן.

חיים פרננדס: ברגע שלוקחים את המהלך הזה ומשנים אותו בבסיס, זה מחייב את הממשלה לעצור ולעשות חושבים.

חיים פרננדס: זה מה שרציתי לומר בהקשרים של אמירה או אחרת של איום.

חיים פרננדס: אני מזכיר ואומר שהקמת המערך תעשה במימון משרד האוצר כנגד קיזוז תמלוגים.

חיים פרננדס: כלומר, סדר גודל של בין 80 ל-100 מיליון שקלים שנגזרות כתוצאה מהקמת המערך יבוא ממימון אוצרי.

חיים פרננדס: לא זאת אף זאת, קיבלנו את - - -

גלעד ארדן: תסביר את זה שוב, זה לא ברור.

גלעד ארדן: המדינה מממנת ב-80 עד 100 שקל את המערך הזה.

אבשלום וילן: ממי יוקטנו התמלוגים?

חיים פרננדס: לא מקטינים את התמלוגים.

חיים פרננדס: ערוצים 2 ו-10 מחויבים בתשלום תמלוגים למדינה.

חיים פרננדס: הסיכום, וזה גם מופיע בהצעת החוק, שאותם תמלוגים לא יגיעו לקופת המדינה אלא יישארו ברשות השניה כדי לממן את הקמת המערך.

חיים פרננדס: העלויות השוטפות, כמו שהסברנו - - -

גלעד ארדן: מה לגבי סבסוד הממירים?

חיים פרננדס: לגבי סבסוד הממירים.

חיים פרננדס: קיבלנו את הצעתו של חבר הכנסת ארדן.

חיים פרננדס: כשנגיע לשלב החקיקה נציע נוסח.

חיים פרננדס: הכנסת תרצה היא תשפר אותו.

חיים פרננדס: אנחנו חשבנו על העשירון התחתון ביותר.

חיים פרננדס: חבר הכנסת ארדן רוצה להעלות את זה בעשירון נוסף, שיזכו לסבסוד במכניזם שנציע אותו.

חיים פרננדס: בוודאי צודק חבר הכנסת אדלשטיין שצריך להיות פשוט וידידותי ונגיש ולא בירוקראטי ומנופח.

חיים פרננדס: מי שירצה להיות בתהליך הזה, הוא בעל הכנסה נמוכה והוא לא מנוי של הכבלים והלוויין, ערב הקמת המהלך, יוכל להיכנס למהלך.

אליהו גבאי: למה שמי שמשלם את האגרה לא יקבל?

אליהו גבאי: מי שמשלם אגרה שיקבל ממיר.

אבשלום וילן: היית פה בדיונים?

אבשלום וילן: רק עכשיו העברנו את כל סיפור ערוץ 1 עם המליאה.

אבשלום וילן: רק אתמול במליאה גמרנו שניה ושלישית ולא היית.

אבשלום וילן: אתה רוצה לפתוח את התהליך מחדש?

חיים פרננדס: היכולת לקזז את האגרה מוגבלת.

חיים פרננדס: אם אתה פונה לאוכלוסייה מסוימת אז אותה אוכלוסייה או חלק ממנה פטור היום ממילא מתשלום אגרה, לפי מבחני הכנסה.

חיים פרננדס: בכוונה אנחנו מכוונים בכוונה לאותה אוכלוסיה אז אין לנו יכולת לבקש או להציע שאותה אוכלוסיה תהיה פטורה מתשלום אגרה, כי ממילא היא לא משלמת.

חיים פרננדס: לפחות חלקים מאותה אוכלוסייה שאליה אנחנו רוצים להגיע.

אליהו גבאי: ואיפה שאין קליטה טובה, מה עם הצלחות?

אבישי ברוורמן: איך אתה רואה את הפיתרון לערוץ 23 ולערוץ 9, לאחר שהעברנו את ההחלטה?

חיים פרננדס: אמרתי שנצטרך להסתכל על כל המשמעויות: שוק הפרסום, תכנים, הפקות מקומיות, הפקות מקור.

אבישי ברוורמן: מה לוח הזמנים?

חיים פרננדס: אני מניח שזה יכול להיות בלוח זמנים של מספר חודשים.

חיים פרננדס: אני חושב שזה גם יכול להתחבר לעבודה שאמורה להיעשות בוועדת הכלכלה בחודשים הקרובים.

אבישי ברוורמן: מה זה מספר חודשים?

חיים פרננדס: אני לא רוצה כרגע לקבוע אם זה 3, 4 או 5.

חיים פרננדס: אני גם מזכיר לכולכם שכרגע יש וועדה שבראשה עומד פרופ' גרונאו, שמטפלת בשוק התקשורת בישראל.

גלעד ארדן: זה רק בטלקום.

חיים פרננדס: היא נוגעת בטלקום ויכול להיות שהיא כן תיתן התייחסות לתוכן ויכול להיות שלא.

גלעד ארדן: היא לא.

גלעד ארדן: רועי רוזנברג, ראש צוות תקשורת ברשות להגבלים עסקיים.

רועי רוזנברג: רשות ההגבלים רואה דחיפות בהקמת המערך בשינוי המקורי שמוצע.

רועי רוזנברג: אנחנו חושבים שאין לכרוך את הרביזיה הנוספת בהצעה המקורית.

רועי רוזנברג: לא עשינו סקר ואין לנו הערכות לגבי התוספות המוצעות.

רועי רוזנברג: - - - אנחנו בעד הכנסת ערוצים נוספים אבל לא תחת ההצעה הזאת אלא בדיון נפרד, שכאמור, משרד האוצר והוועדה יעשו בעתיד.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: מר אסף פרץ, מנכ"ל איגודי הבימאים והתסריטאים.

אסף פרץ: על מנת לחסוך מזמנה של הוועדה אני מדבר בשם כל איגוד היוצרים בטלוויזיה ובקולנוע, איגוד שחקני המסך, איגוד הבימאים,איגוד התסריטאים, איגוד המפיקים, פורום היוצרים הדוקומנטאריים ואיגוד העובדים.

אסף פרץ: אני מצטרף לדבריו של יו"ר הוועדה ואומר שמבחינה מוסרית, הוגנת ומצפונית, הייתי שמח, כיוצר, שהערוצים יגיעו בחינם לכל בית בישראל.

אסף פרץ: זה מה שהיינו רוצים כיוצרים.

אסף פרץ: אבל, חשוב להבין שתעשיית הטלוויזיה תלויה על איזונים ובלמים מאוד עדינים.

אסף פרץ: רק לפני שנה הסתיים חוק המכרז של ערוץ 2, שהיום אנחנו נאבקים על מנת שהזכייניות יעמדו בקיומו עד קוצו של יוד מבחינת מחויבויות תוכן והפקת מקור וסוגה עלית.

אסף פרץ: פלטפורמות השידור, הכבלים והלוויין, עומדות עד תום בכל מחויבויות התוכן שלהן בעלות של 300 מיליון שקל.

אסף פרץ: חשוב להבין גם את הדברים האלה.

אסף פרץ: אם בסופו של דבר ייגרמו להם הפסדים, ובצד השני, אני משער, שחלק מההטבות שהם יבקשו זה הפחתה בתמלוגים או הפחתה בהפקות מקור, חשוב להבין את הפגיעה הלא מידתית הזאת שייפגע הצופה הישראלי.

אסף פרץ: נכון שהשידור יגיע אליו הביתה אבל בסופו של דבר תגיע אליו פחות יצירה ישראלית ופחות הפקות מקור.

אסף פרץ: לא עושים מחטפים כאלה בשיטת חומה ומגדל.

אסף פרץ: צריך לעשות בדיקה כלכלית, מה המשמעות של הכנסת עוד ערוצים.

אסף פרץ: איזה מחויבויות צריך להשית על אותם ערוצים?

אסף פרץ: האם צריך להשית על ערוץ 9 מחויבויות מקור?

אסף פרץ: האם צריך להשית עליו מחויבויות רגולאטוריות כאלה או אחרות?

אסף פרץ: אנחנו ממליצים בחפץ לב וברצון שחבילת הבסיס הזאת תגיע לכל בית בישראל.

אסף פרץ: זאת העמדה שלנו אבל אנחנו חוששים עד אימה ומתנגדים בתוקף שיוכנסו עוד ערוצים לתוך החבילה הזאת.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: ד"ר עמיר גילת, מנהל הערוץ האקדמי.

עמיר גילת: תודה אדוני.

עמיר גילת: הערוץ האקדמי הוקם על ידי אוניברסיטת חיפה בשיתוף עם האוניברסיטה העברית, הטכניון, בר אילן והאוניברסיטה הפתוחה.

עמיר גילת: אנחנו מקווים לצרף מוסדות נוספים להשכלה גבוהה.

עמיר גילת: המטרה האחת והיחידה של הערוץ היא ללא מטרת רווח להביא את ההשכלה הגבוהה לכל בית בישראל.

עמיר גילת: אין לנו ויכוח עם הכבלים ועם "הוט" כי ממילא הם לא רוצים אותנו.

עמיר גילת: אנחנו גם לא מסכנים אותם, אין לנו פרסומות.

עמיר גילת: לכן אני חושב שהממיר הרב ערוצי יכול להיות הפלטפורמה היחידה כרגע של ערוץ כזה, שבתרבות הרייטינג הוא אי של שפיות.

עמיר גילת: יש לנו פאנלים, הרצאות, כנסים, ימי עיון ואנחנו מביעים כל מה שמתרחש בקמפוסים.

עמיר גילת: כרגע אין לנו פלטפורמה אחרת מלבד הממיר הרב ערוצי.

עמיר גילת: אני לא מתיימר להיות בין החמישה, אבל אם יוספו ערוצים, אני חושב שאנחנו ראויים להיות במקום הזה.

גלעד ארדן: מר יגאל לוי, מ"מ יושב ראש מועצת הכבלים והלוויין.

יגאל לוי: הרפורמה הטריסטריאלית דיגיטאלית מהווה איום על שידורי הכבלים והלוויין.

יגאל לוי: גם החמישה ערוצים מהווים איום על שידורי הכבלים והלוויין.

יגאל לוי: אנחנו, כמועצת הכבלים והלוויין, מבחינת תחומי האחריות הצרים שלנו, הדבר הטבעי ביותר מבחינתנו היה להתנגד לרפורמה בכללותה ולהגן על חלקת האלוהים שלנו עליה אנחנו מופקדים.

יגאל לוי: זה לא סוד שבתחילת הדרך המועצה התנגדה לכל הרפורמה הזאת?

גלעד ארדן: המועצה התנגדה למהלך הכל כך חברתי הזה?

יגאל לוי: היושב ראש הקודם, מוקדי, הביע התנגדות למהלך הזה.

יגאל לוי: אני פה בשביל להביע את העמדה הנוכחית של המועצה.

יגאל לוי: אני מתחבר למה שיושב ראש הוועדה אמר.

יגאל לוי: בעצם אנחנו ממלאים כאן חובה הוגנת וצודקת להחזיר לציבור את זכותו לצפות בערוצים הפתוחים מבלי להיות חייב להתחבר לכבלים או ללוויין.

יגאל לוי: אנחנו לא עושים טובה אלא מחזירים לציבור את זכותו.

יגאל לוי: זאת זכות בסיסית להחזיר את הזכות הזאת לציבור ולראות את השידורים האלה בצורה פתוחה.

יגאל לוי: שאלה אחרת היא לגבי תוספת ערוצים נוספים לחבילה הזאת.

יגאל לוי: זה בהחלט משנה את התמונה מבחינתנו.

יגאל לוי: השאלות הקשות שנשאלו כאן לגבי ההשלכה הכלכלית, כיצד זה משפיע על הכבלים והלוויין.

יגאל לוי: הכבלים והלוויין זה לא רק עסקים כלכליים.

יגאל לוי: הכבלים והלוויין זה חובות שידור שאנחנו הטלנו עליהם.

יגאל לוי: חובות שידור שאנחנו רוצים שיגיעו לכל בית.

יגאל לוי: כיצד תוספת ערוצים תשפיע עליהם?

יגאל לוי: התמונה עדיין לא ברורה לנו, כמועצת הכבלים והלוויין.

יגאל לוי: לכן, עם כל האחריות שיש לנו, ויש לנו אחריות כלפי ערוץ 9 כערוץ שלנו וכלפי ערוץ 24 שהוא ערוץ שלנו וערוצים ייעודיים נוספים שאנחנו נקים בהמשך.

יגאל לוי: עם כל האחריות כלפיהם, בשלב הזה אני חושב שלא צריך לכרוך אותם ביחד עם ההצעה הנוכחית.

יגאל לוי: כאשר תתבצע עבודה מסודרת, שנראה מה ההשלכות על השוק השידורי, מה ההשלכות על שוק הפרסומות, אז נוכל לדון בתוספת של ערוצים נוספים.

יגאל לוי: תודה רבה.

גלעד ארדן: שאול מגנזי, משנה למנכ"ל רשת.

שאול מגנזי: תודה על רשות הדיבור.

שאול מגנזי: כעיקרון, אנחנו תומכים בחמשת הערוצים הללו.

שאול מגנזי: אנחנו רוצים להזכיר את מה שכבר שנאמר והובהר כאן, שמה שמייחד את כל הערוצים האלה זה שהם נקלטים מהאוויר ללא כל סיוע של "הוט" ו"יס", באמצעות השידור הטריסטריאלי או השידור הלווייני ללא כל סיוע.

שאול מגנזי: זה מה שמאפיין את כל הערוצים האלה.

שאול מגנזי: כדי לקבל את הזיכיון שילמנו יחד עם קשת מאות מיליוני שקלים לאוצר המדינה ועדיין משלמים תמלוגים בהיקפים גבוהים ביותר ונושאים על גבנו מחויבויות רגולטוריות אדירות שנוגעות להפקה, להשקעות בתוכן, להשקעות בז'אנר.

שאול מגנזי: אנחנו חושבים שהרחבת החבילה הזאת עשויה להסב לנו קשיים גדולים מאוד ועשויה לפגוע בכל השוק הזה שגם כך הוא מאוד שברירי ועדין.

שאול מגנזי: כל פגיעה בו בלי מחשבה ובלי בדיקת כל ההשלכות הרוחביות יכולה לגרום לו לתוצאות חמורות ביותר.

אבשלום וילן: יש לך נתונים או שזאת רק אמירה כללית?

שאול מגנזי: זאת אמירה כללית.

שאול מגנזי: שנתיים נשאנו בהפסדים לא פשוטים.

שאול מגנזי: בשנה האחרונה עם רווחים מאוד קטנים.

שאול מגנזי: אנחנו יודעים שתזוזה של 2% ימינה - - -

אבשלום וילן: היו לכם 10 שנים נפלאות.

שאול מגנזי: אנחנו לא נמצאים ב-10.

שאול מגנזי: אנחנו מסתכלים 10 שנים קדימה ולא אחורה.

שאול מגנזי: השנים הנפלאות האלה כבר נגמרו.

אבשלום וילן: יש לך מספרים?

אבשלום וילן: ניתוח רגישויות?

אבשלום וילן: ביקשנו מהאוצר והוא אומר שאין לו.

שאול מגנזי: לגבי ערוץ 2, אני יכול להגיד שפגיעה של אחוז או שניים נוספים יכולים לגרום לכך שנעבור להפסדים.

שאול מגנזי: מייד זה יפגע ביצירה כי מרבית הכסף שלנו הולך להשקעה בתוכן.

שאול מגנזי: כך גם התחייבנו וכך גם אנחנו עושים.

אווה מדז'יבוז': אנחנו רוצים להגיד שהצעת החוק היא יוזמה צרכנית ברוכה.

אווה מדז'יבוז': אני רוצה להסב את תשומת הלב לנקודה מסוימת.

אווה מדז'יבוז': מי שהולך לשאת בעלות של ההקמה של כל הדבר הזה, אלה ערוצים 10 וערוץ 2, על פי החוק.

אווה מדז'יבוז': נכון שזה ממומן על ידי התמלוגים, אבל אלה תמלוגים שאנחנו משלמים.

אווה מדז'יבוז': אנחנו גופי התקשורת עם אחוז התמלוגים הגבוהה ביותר שנמצא כרגע.

אווה מדז'יבוז': אנחנו מבקשים שבמקביל להצעת החוק הזאת, תיעשה רפורמה בנושא התמלוגים לערוצים 2 ו-10.

גלעד ארדן: מה הקשר?

אבשלום וילן: הגנת ינוקא.

אווה מדז'יבוז': לא קשור.

אווה מדז'יבוז': אנחנו בעד העניין של החמישה ערוצים אבל כל הזמן אומרים - - -

גלעד ארדן: כשהתמודדתם במכרז האחרון לא ידעתם שהממשלה מקדמת את הדי.

גלעד ארדן: טי.טי.

אווה מדז'יבוז': ידענו.

גלעד ארדן: אז על איזו רפורמה בתמלוגים את מדברת?

אווה מדז'יבוז': אתה כל הזמן אומר שהאוצר נושא בזה.

אווה מדז'יבוז': האוצר נושא בזה מהתמלוגים שאנחנו משלמים.

גלעד ארדן: את התמלוגים האלה אתם משלמים כי אתם התחייבתם.

גלעד ארדן: בשביל זה קיבלתם את הרישיון.

אבשלום וילן: גברתי היקרה, את לא היית בוועדה הזאת.

אבשלום וילן: היו בעיות והלכנו מאוד לקראת ערוץ 10.

אבשלום וילן: עכשיו אנחנו דנים בנושא ספציפי.

אבשלום וילן: את רוצה לדון בתמלוגים, נדבר, אבל לא פה.

אבשלום וילן: זה פשוט נראה לא טוב.

אווה מדז'יבוז': אנחנו בעד חמשת הערוצים.

אווה מדז'יבוז': אנחנו מזכירים שאנחנו מממנים את כל ההקמה לכל חמשת הערוצים.

אווה מדז'יבוז': אנחנו מבקשים גם בדיקה של נושא התמלוגים של ערוץ 2 ו-10.

אווה מדז'יבוז': לגבי הוספה של ערוצים נוספים, מבחינתנו זה שינוי של כל מפת התקשורת ואת זה צריך לבחון.

אווה מדז'יבוז': אנחנו ניגשנו למכרז בידיעה של צורת שוק מסוימת ואם הולכים לשנות את זה בואו נבחן את כל ההיבטים.

אבשלום וילן: אולי תעשו בדיקה בכמה תגדל החשיפה שלכם כערוץ בסיס?

אבשלום וילן: הרי אתם נהנים מערוץ בסיס ואולי החשיפה שלכם תגדל.

אבשלום וילן: יש לך ניתוח רגישויות?

אווה מדז'יבוז': כרגע לא.

אווה מדז'יבוז': אפשר לעשות את זה.

אווה מדז'יבוז': לגבי החמישה ערוצים תהיה פגיעה.

אווה מדז'יבוז': גם בתוך חמשת הערוצים יש כאלה שנפגעים יותר וכאלה שנפגעים פחות.

אווה מדז'יבוז': ערוץ 2 יפגע יחסית הכי הרבה.

אווה מדז'יבוז': עדיין אנחנו חושבים שזאת יוזמה צרכנית ברוכה.

גלעד ארדן: תודה.

גלעד ארדן: עורכת הדין ברוריה מנדלסון ממשרד התקשורת, לשכה משפטית.

ברוריה מנדלסון: משרד התקשורת נמצא כאן.

ברוריה מנדלסון: הגופים המקצועיים במשרד אומרים לנו שיש בעיה של תדרים.

ברוריה מנדלסון: אני לא יודעת שזה לא הדיון כעת אבל, ככל שיהיה דיון האם להוסיף ערוצים נוספים, קיימת בעיה של תדרים ויצטרכו לפתור אותה ויהיה צורך לדון גם בה.

גלעד ארדן: יש עוד מישהו שחשוב לו לדבר?

יוחאי רוטנברג: אני יושב ראש האגודה לתקשורת הקהילתית.

יוחאי רוטנברג: אני מייצג את הערוץ הקהילתי.

יוחאי רוטנברג: המועצה לשידורי כבלים ולוויין ומשרד התקשורת קבעו, על פי חוק והוא משודר היום בערוץ 98 ובערוץ 25 באנלוגי.

יוחאי רוטנברג: למעשה ההפקות לא עולות כסף והן נעשות בהתנדבות.

יוחאי רוטנברג: גם אני והצלמים נמצאים פה בהתנדבות.

יוחאי רוטנברג: בסך הכל יש בארץ כ-10,000 מתנדבים שעוסקים בתחום הזה.

יוחאי רוטנברג: כל התחום הזה של ההפקה לא עולה לציבור.

יוחאי רוטנברג: דרך התמלוגים מקבלים תמיכות, פחות ממיליון שקל ל-10,000 פעילים.

יוחאי רוטנברג: כל הפעילים הם מעמותות תקניות, כולן גופי שידור לפי מה שיגאל לוי נותן למועצה.

יוחאי רוטנברג: אני חושב שאם אתם מרחיבים את היריעה, אנחנו מדברים על ערוץ שהוא למען הציבור.

יוחאי רוטנברג: קשישים שידם לא משגת לקנות את המנוי של "הוט" או של הלוויין, יכולים לראות אותנו.

יוחאי רוטנברג: אנחנו יכולים להגיע לעוד כ-100,000 בתי אב.

יוחאי רוטנברג: זה ערוץ חינמוני והעלויות שלו זניחות מאוד.

גלעד ארדן: עורכת דין דבורה קמחי, היועצת המשפטית של ערוץ 10.

דבורה קמחי: ערוץ 10 מחכה מזה מספר שנים למערך ההפצה הדיגיטאלי.

דבורה קמחי: בשעתו התחלנו במערך הפצה של משדרים טריסטריאליים.

דבורה קמחי: כתוצאה מהיוזמה של האוצר למערך הדיגיטאלי נראה היה לנו לא נכון להקים מערכים חלופיים בטכנולוגיה ישנה יותר.

דבורה קמחי: יתרה מכך, התדר שהובטח לנו למערך ההפצה הטריסטריאלי שלנו, הוא התדר שהיום ניתן במערך הדיגיטאלי, ולכן אנחנו מחכים לכך.

מנשה סמרה: היוזמה של משרד האוצר ומשרד התקשורת ביקשה מאיתנו והטילה על הרשות השניה להפיק את המערכת הזאת כדי להבטיח שגוף ציבורי יטפל בה ולא להוציא את זה למכרז פרטי.

מנשה סמרה: לא רצינו ליצור פלטפורמה פרטית שתרצה לגדול ולגדול.

מנשה סמרה: זה אחד מהדברים החשובים.

מנשה סמרה: הרשות השניה ההגדרות שלה ברורות והיא תדע לשמר את המערכת כפי שנקבע בחוק ובמקור.

מנשה סמרה: הדבר הזה תקוע כבר 5 שנים והמחיר הוא יקר.

מנשה סמרה: היום הערוצים משודרים במערכת אנלוגית.

גלעד ארדן: בפעם שעברה הצגת מצגת ואתה לא תחזור שנית.

מנשה סמירה: כי חבר הכנסת וילן - - -

לאה ורון: חבר הכנסת קיבל את המסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת.

מנשה סמירה: אני רק אומר שאם המערכת לא תעלה על פי ההצעה המקורית שלה, יימנע מאיתנו החיסכון שהוצג כאן, בהיקף של 60 מיליון שקל למדינה, לרשות השידור ולרשות השניה.

מנשה סמירה: 40 מיליון לרשות השידור ו-20 מיליון לרשות השניה.

מנשה סמירה: לא צריך לספר לכם כמה המערכות האלה משוועות לכספים.

מנשה סמירה: חיסכון של כ-20 תדרים במעבר מהדיגיטאלי לאנלוגי.

מנשה סמירה: אלה תדרים שמשרד התקשורת יוכל להציע אותם לפרויקטים אחרים וחיסכון ב-45 תחנות שידור ברחבי הארץ שיש לכך השפעה על איכות הסביבה ודברים אחרים.

מנשה סמירה: לגבי ההסדרה.

מנשה סמירה: מועלות כאן בקשות שונות: ערוצים אחרים שרוצים לעלות, בקשות של ערוצים מסחריים לשנות תמלוגים וכדומה.

מנשה סמירה: יש כל מיני בקשות שמחייבות הסדרה כוללת של השוק.

מנשה סמירה: לא נכון יהיה לבצע שינויים, דרך המקרה של השינוי הטכנולוגי הזה, שגם מיטיב עם הציבור.

מנשה סמירה: השינוי הטכנולוגי הזה הוא הכרחי כרגע כי המערכת האנלוגית קורסת וכדי לתחזק אותה אנחנו נצטרך לשרוף עכשיו כ-30-40 מיליון שקלים, כל אחד במערכת שלו.

מנשה סמירה: השינוי הזה הכרחי.

מנשה סמירה: כל מדינות המערב עברו כבר לדיגיטאלי.

מנשה סמירה: בישראל עדיין מתעכבים בגלל הדברים הללו.

מנשה סמירה: אז כל נושא הסדרת השוק: תמלוגים, זכויות, ערוצים אחרים, סטאטוס של פלטפורמות, זה צריך להיבחן.

מנשה סמירה: יושב ראש הוועדה ציין שיהיו דיונים שלמים סביב העניין הזה.

מנשה סמירה: לכן חשוב לאפשר למערכת הזאת לצאת לדרך כי כל יום אנחנו מפסידים, העלות למשק גבוהה ביותר והפגיעה בציבור נרחבת.

אליהו גבאי: למה אי אפשר להוסיף את הערוץ החינוכי?

גלעד ארדן: אדוני יוכל להגיש הצעה ואנחנו נצביע עליה.

גלעד ארדן: כל הצעה שתוגש, יצביעו עליה.

גלעד ארדן: מר גביש ואחר כך אחרון הדוברים, עורך דין אברמוביץ שמייצג את ערוץ 9.

משה גביש: השאלה היא לא האם אפשר להעלות ערוצים נוספים.

משה גביש: השאלה המרכזית היום היא, האם אפשר לתת את ערוצי הבסיס למשקי הבית, שהיום משלמים עבורם 2,400 שקל בשנה, במחיר חד פעמי של 400 או 500 שקל?

משה גביש: זאת השאלה לגבי חמשת הערוצים האלה שהיום אפשר לקלוט אותם על ידי צלחת שידורים.

משה גביש: אני לא נכנס לשאלה האם שאר הדברים מוצדקים או לא אבל זאת השאלה שעומדת בפנינו היום: האם אפשר בלוח זמנים סביר, שייקח שנה וחצי או שנתיים, שכל משק בית בישראל, ישלם תשלום חד פעמי של 400-500 שקל במקום לשלם 2,400 שקל בשנה?

משה גביש: זאת השאלה העיקרית שעומדת פה לדיון.

משה גביש: יכול להיות שיש עוד דרישות חשובות, אבל כל דרישה כזאת פשוט תמשיך לעכב את הדבר הזה.

משה גביש: אם המטרה באמת לאפשר למשקי הבית החלשים להוריד את ההוצאה שהיום היא מהגבוהות בעולם, אז לא צריך לעכב את המערכת.

משה גביש: יתכן ויש דברים נוספים צריך לדון בהם אבל לא במחיר דחיית הצעת החוק הזאת.

דב אברמוביץ: יש טענה, כאילו משפטית רגולטורית, שנטענת על ידי האוצר ועל ידי הרשות השניה, שבעצם יש סטטוס קוו מסוים והכנסת הערוצים הייעודיים, ערוץ 9 בפרט, לחבילת הדי.

דב אברמוביץ: טי.

דב אברמוביץ: טי, יפר את הסטאטוס קוו.

דב אברמוביץ: הם אומרים שזה דבר שצריך לעשות עליו חושבים ולבדוק איזה השלכות יש לו.

דב אברמוביץ: אין דבר רחוק יותר מהאמת.

דב אברמוביץ: הטענה הזאת פשוט מטעה.

דב אברמוביץ: המציאות העובדתית שאנחנו חיים איתה כבר 20 שנה היא, שאין שידור טריסטריאלי של מדינת ישראל.

דב אברמוביץ: ערוץ 10 מעולם לא היה ערוץ טריסטריאלי ולדעתי הם מפרים בכך את הוראות המכרז שהם זכו בו, כיוון שהם לא רצו לשלם את אגרת התדרים ולכן הם לא עלו אף פעם לטריסטיראלי.

דב אברמוביץ: ערוץ 2 לא נקלט בחלק גדול ממדינת ישראל.

דב אברמוביץ: אדוני היושב ראש, אני גר באחת השכונות המזרחיות של ירושלים, אף פעם לא קלטתי וגם היום אינני קולט ערוץ 2.

דב אברמוביץ: לאחרונה, כשבדקתי, זה עדיין היה חלק ממדינת ישראל.

דב אברמוביץ: ערוץ 2 גם לא נקלט טריסטיריאלית בחלקים גדולים במדינה.

דב אברמוביץ: זה היה הרקע העובדתי שעמד על השולחן לנגד עיניי המחוקק, כשהוא חוקק את ההסדרה של הנהלת הערוצים הייעודיים.

דב אברמוביץ: בעצם לוויין וכבלים הם הצינור שבאמצעותו מקבל הציבור הישראלי את שידורי הטלוויזיה שלו.

דב אברמוביץ: לכן אמרו: "אנחנו נסדיר אתכם, הערוצים הייעודיים.

דב אברמוביץ: מבחינת ההסדרה אתם תהיו בדיוק כמו ערוץ 2 ו-10.

דב אברמוביץ: בדיוק אותן הוראות.

דב אברמוביץ: חלות עליכן חובות בנושא הפקת מקור, בנושא השקעות בערוץ בדיוק כמו ערוץ 2 ו-10".

דב אברמוביץ: אף פעם לא היתה כוונה לעשות דיפרנציאציה בין הערוצים הייעודיים לבין ערוץ 2 ו-10.

דב אברמוביץ: להפך, אמרו אתם תתמודדו בשוק הפרסומת המסחרית עם ערוץ 2 ו-10.

דב אברמוביץ: עכשיו רוצים לשנות את הסטטוס קוו.

דב אברמוביץ: אומרים לערוץ 9: "עד עכשיו הגעתם לחבילת הבסיס של כל מי שצופה בטלוויזיה, למעט אותם 5%" - אפילו לדברי האוצר, שהיה לו אינטרס להציג את המספר הגבוה ביותר, רק 5% מהציבור שצופה בערוצי הטלוויזיה הישראלים, להוציא את החרדים והערבים, רק הם מסתכלים בשידור טריסטריאלי.

דב אברמוביץ: "עכשיו אנחנו ניקח מכם את נתח השוק הזה וניצור בידול שלא היה קיים אף פעם, בין הערוצים הייעודיים לבין ערוץ 2 ו-10".

דב אברמוביץ: אנחנו לא בארצות הברית.

דב אברמוביץ: בארצות הברית, כשהתחילו לחדור לכבלים וללוויין, בכל בית היו לפחות 6-7 ערוצים טריסטיראלייים שקלטו באמצעות הטלוויזיה הביתית והאנטנה הביתית.

דב אברמוביץ: עכשיו בא האוצר ורוצה להביא למצב שלא היה פה.

דב אברמוביץ: המצב הזה הוא שינוי של הסטאטוס קוו.

דב אברמוביץ: זה לא כמו שאומרים לכם שההכנסה תבוא.

דב אברמוביץ: רק כדי לסבר את האוזן, אזכיר שעל פי הרישיון של ערוץ הכנסת הוא אמור להיות משודר בכבלים ובלוויין.

דב אברמוביץ: אני מניח שאם יעבור חוק בחקיקה ראשית שיאמר שהערוצים הייעודיים משדרים בשידור טריסטריאלי בדי.טי.

דב אברמוביץ: טי, אז אין בזה שום בעיה משפטית.

דב אברמוביץ: לגבי הסיפור של משיכת ההצעה על ידי האוצר.

דב אברמוביץ: רבותי, אין כאן שום שאלה כלכלית או תקציבית.

דב אברמוביץ: השאלה היא שאלה ציבורית ממדרגה ראשונה.

דב אברמוביץ: השאלה איזה ערוצים ישתתפו היא לא שאלה מקצועית תקציבית.

דב אברמוביץ: זאת שאלה ציבורית ובשאלה הציבורית הזאת מן הראוי שיכריעו בה אנשי הציבור.

דב אברמוביץ: לכן התכתיב הזה, לבד מהעובדה שזה משסה ציבור אחד כנגד ציבור אחר, התכתיב הזה הוא לא נכון.

דב אברמוביץ: בעצם כל התכתיב הזה של האוצר הוא פרי של דיל שהם עשו עם "הוט" ועם "יס".

דב אברמוביץ: במקום להפנות את האשמה כלפי מי שיצביע בעד הכנסת הערוצים הייעודיים לחבילה, צריך, אולי, לשאול את האוצר למה הם גמרו את הדיל הזה עם "הוט" ו"יס".

מרינה סולודקין: כל הדילים הם על חשבון דוברי הרוסית.

דב אברמוביץ: נקודה אחרונה.

דב אברמוביץ: לערוצים הייעודיים יש סטאטוס מיוחד.

דב אברמוביץ: הם לא דומים לא לערוץ האקדמי לערוץ הקהילתי, לערוץ הספורט.

דב אברמוביץ: מספר ערוצים בודדים אמורים להתקיים אך ורק מפרסומת מסחרית ותחרות ישירה.

גלעד ארדן: אני רוצה לשאול את אדוני שאלת הבהרה.

גלעד ארדן: נניח שהערוץ הערבי וערוץ מורשת וערוץ החדשות, שגם הם כלולים בהחלטת הממשלה, היו עולים ואולי הם עוד יעלו.

גלעד ארדן: האם לדעתך הם גם היו צריכים להיכלל בפלטפורמה של הדי.

גלעד ארדן: די.טי?

דב אברמוביץ: מבחינת ההיגיון החקיקתי, כן.

אתי בנדלר: ברשותך, אדוני היושב ראש.

אתי בנדלר: אני לא הולכת לתת הרצאה על ההיסטוריה החקיקתית של הערוצים הייעודיים ושל ערוץ הכנסת.

אתי בנדלר: אני רק אומר שכיוון שהייתי שותפה להליכי החקיקה גם של זה וגם של זה, דבריו של עורך דין אברמוביץ אינם משקפים את ההיסטוריה החקיקתית כפי שאני מכירה אותם וגם לא את המסקנות המשפטיות העולות מהם.

אבישי ברוורמן: יש לי הערה אחת ואני מבקש שתתקן אותי אם אני טועה.

אבישי ברוורמן: לגבי ערוץ 9 הבעיה ברורה.

אבישי ברוורמן: אני מבין שלגבי ערוץ 23 אין התנגדות של האוצר לצרף.

אבישי ברוורמן: ברשותך, הייתי רוצה להגיש הסתייגות במליאה, שהנושא הזה יתווסף.

אבישי ברוורמן: מכיוון שאין לזה עלות והתנגדות אפשר לצרף את ערוץ 23.

גלעד ארדן: תרשה לי לייעץ לך.

גלעד ארדן: אי אפשר להגיש ישירות הסתייגות למליאה מבלי שמעלים אותה להצבעה במליאה.

גלעד ארדן: כשנגיע לסעיף הרלוונטי אדוני יציע.

גלעד ארדן: במידה וזה יתקבל, זה הנוסח שיעלה במליאה ובמידה ולא, אדוני יוכל להגיש הסתייגות למליאה.

אבשלום וילן: אדוני הצעתי הצעה מרחיקת לכת והאוצר נתן לי תשובה מאוד כללית.

אבשלום וילן: אני רוצה שהאוצר ייתן תשובה לגבי הצעתך.

סטס מיסז'ניקוב: הוא אמר 5 חודשים.

חיים פרננדס: אתה רוצה שאני אחזור על התשובה?

גלעד ארדן: כמה זמן ייקח לכם לקבוע עמדה ברורה.

רונית תירוש: גם אני ביקשתי לתחום את זה בזמן ואתה הנהנת בראשך.

חיים פרננדס: אמרתי שאני מניח שזה לוקח כמה חודשים.

חיים פרננדס: אם זה שלושה או ארבעה, אני לא רוצה להתחייב.

גלעד ארדן: יש פה בעיה נוספת.

גלעד ארדן: אנחנו אומרים שמה שהאוצר אומר זאת העמדה אבל לא כל משרדי הממשלה מעוניינים להיות מעורבים בנושא הזה, אתה מבין למה אני מתכוון.

גלעד ארדן: יש גם גישה אחרת, שאולי הוועדה היא זאת שתוביל את זה.

גלעד ארדן: יגיעו לכאן כל הגורמים וכל התחשיבים והוועדה תקבע איך היא רואה את עתיד שוק התקשורת בהיבט הרחב ביותר.

גלעד ארדן: אני לא חושב שאנחנו צריכים לומר שעמדת האוצר היא כזה ראה וקדש.

גלעד ארדן: אני מקווה שגם חברי הקואליציה לא רואים את הדבר כך.

גלעד ארדן: אם אתה מוכן לתת התחייבות שתוך שלושה חודשים תביעו עמדה בנושא הזה, אז זאת תשובה.

אבשלום וילן: אני כבר כמה שנים פה ואני יודע מה העוצמה של האוצר והממשלה בנושאים תקשורתיים.

אבשלום וילן: גם אם הממשלה תקטן מחר ב-11 חברי כנסת, עדיין יהיה קשה מאוד להעביר את זה.

אבשלום וילן: התשובה שלו מקשה עלי מאוד את ההצבעה.

מרינה סולודקין: גלעד, רציתי לומר שאני וזאב אלקין איננו חברים בוועדת הכלכלה.

מרינה סולודקין: סיעת דוברי הרוסית בתוך קדימה נגד החוק הזה ונגד החלטת הממשלה.

מרינה סולודקין: אנחנו לא מצביעים לכן אני רוצה לומר זאת לפרוטוקול.

מרינה סולודקין: עשו דיל עם "הוט" ו"יס" על חשבון דוברי רוסית.

מרינה סולודקין: אנחנו לא תומכים בחוק שלא מכניס את ערוץ 9 לחבילת הערוצים.

מרינה סולודקין: תודה.

גלעד ארדן: עורך דין מסינג תתחיל להקריא את החוק.

אסי מסינג: הנוסח שאקרא כרגע הוא הנוסח שמופיע בנוסח הכחול, עם מספר תיקונים נוספים בעקבות הערות של הכנסת ושל רשות השידור.

גלעד ארדן: האם התיקונים הופצו?

לאה ורון: התשובה היא לא.

גלעד ארדן: קודם תקריא את הנוסח שעל השולחן ואז תגיד מה התיקון שאתם מבקשים להכניס.

גלעד ארדן: נשמע הערות, במידה וקיימות, ונצביע.

אסי מסינג: "106.

אסי מסינג: בחוק הרשות השניה לטלוויזיה ורדיו, התש"ן-1990 (להלן – חוק הרשות השניה) – (1) בסעיף 1 – (א) אחרי ההגדרה "ערוץ 2" ו"ערוץ השלישי" יבוא: "ערוץ הכנסת".

אסי מסינג: כאן אנחנו מבקשים לתקן את ההגדרה.

אסי מסינג: במקום "הגוף המשדר כהגדרתו בסעיף 2 לחוק שידורי טלוויזיה מהכנסת התשס"ד-2003", יהיה "כהגדרתו בסעיף 2 לחוק שידורי טלוויזיה מהכנסת".

אסי מסינג: זה נמצא בעמוד 148.

לאה ורון: אנחנו מתנצלים, מייד נחלק לכם את העמוד המתאים.

אסי מסינג: כפי שאמרתי, ההגדרה המוצעת כרגע היא "ערוץ הכנסת כהגדרתו בסעיף 2 לחוק שידורי טלוויזיה מהכנסת, התשס"ד-2003.

אסי מסינג: "(ב) אחרי הגדרה "רישיון להפעלת תחנת הזנה לוויינית" יבוא: "רשות השידור" – כמשמעותה בחוק רשות השידור".

גלעד ארדן: אני רוצה להסביר.

גלעד ארדן: לגבי סעיפים שלגביהם אין מחלוקת אנחנו נעשה הצבעה רגילה.

גלעד ארדן: ככל שהדבר יידרש, במידה ויש סעיפים שבהם ההצבעה יותר רגישה, אבקש הצבעה שמית אלא אם כן נראה שהתוצאות מסתמנות כברורות.

גלעד ארדן: הערות לסעיף קטן 1 א' וב'.

רוברט אילטוב: אני מבקש שההצבעה תהיה שמית.

גלעד ארדן: אני יודע איפה אדוני רוצה שההצבעה תהיה שמית.

גלעד ארדן: אין הערות לסעיף ההגדרות.

גלעד ארדן: אני מעמיד להצבעה את סעיף קטן 1, סעיפים א' ו-ב', כפי שהוקראו על ידי עורך דין מסינג.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

זאב אלקין: אדוני היושב ראש, אני מבקש מיושב ראש הקואליציה להכריז באופן רשמי מי בעל זכות הצבעה מסיעת קדימה.

גלעד ארדן: מנהלת הוועדה תקריא את השמות.

לאה ורון: מסיעת קדימה מצביעה חברת הכנסת רונית תירוש חברת הוועדה; במקום חבר הכנסת טל יצביע חבר הכנסת אבו וילן, כי הוא מחליף קבוע מסיעת קדימה; במקום חבר הכנסת יואל חסון יצביע חבר הכנסת יוחנן פלסנר.

גלעד ארדן: סעיף קטן 1, סעיף ההגדרות, אושר.

אסי מסינג: "(2) בסעיף 51 – (א) בכותרת השוליים, אחרי "תחנות שידור" יבוא "בשיטה האנלוגית"; (ב) בסעיף קטן (א), אחר "לשידורי טלוויזיה" יבוא "בשיטה האנלוגית"; (ג) אחרי סעיף קטן (א1) יבוא: (א2) תכנון, הקמה והפעלה של תחנות שידור ראשיות לשידורי טלוויזיה בשיטה האנלוגית, כאמור בסעיף קטן א) וכן קליטתם והפצתם של שידורי טלוויזיה באמצעות תחנות שידור ראשיות כאמור, יופסקו בתום 18 חודשים מהמועד הקובע, ובלבד שלציבור יש אפשרות לרכישת ציוד לקליטת שידורי טלוויזיה בשיטה הספרתית; בסעיף זה, "המועד הקבוע" – המועד שהחלה בו הרשות בהפצת שידורי טלוויזיה באמצעות תחנות שידור ספרתיות, לאחר שניתנה הודעת המנהל לפי סעיף 51א(ח).

אסי מסינג: (א3) על אף הוראות סעיף קטן (א2), רשאי השר, בהסכמת שר האוצר, להאריך, בצו, את התקופה האמורה בסעיף קטן (א2), לתקופה נוספת שלא תעלה על ששה חודשים, אם נוכח כי דחייה כאמור נדרשת בשל שיקולים של טובת הציבור או שמתקיימים טעמים אחרים המצדיקים דחייה כאמור".

גלעד ארדן: אני מבקש שתסביר בקצרה את משמעות הסעיף ואז נשמע הערות.

אסי מסינג: התיקון המוצע לסעיף 61 מוסיף אפשרות להפסיק בתוך 18 חודשים מהמועד הקובע שאנחנו נציג אותו בהמשך, הוא מועד סיום הקמת תחנות השידור שמשדרות בשיטה הדיגיטאלית.

אסי מסינג: יופסקו שידורים בשיטה האנלוגית, ובלבד שבאותו מועד לציבור יש אפשרות לרכישת אפשרות טכנית ומעשית ציוד לקליטת שידורי טלוויזיה בשיטה הספרתית.

אסי מסינג: יחד עם זאת, ניתנת פה סמכות לשר התקשורת, בהסכמת שר האוצר, להאריך בצו את התקופה האמורה של 18 חודשים, לתקופה נוספת שלא תעלה על 6 חודשים.

גלעד ארדן: זה למקרה שהתחנות הדיגיטאליות עוד לא עלו לשידור.

אסי מסינג: לא.

אסי מסינג: מונים את התקופה של ה-18 חודשים רק לאחר שהתחנות כבר עלו.

אסי מסינג: אנחנו מאפשרים הארכה במידה והשרים נוכחו לדעת שיש טעמים שמצדיקים את זה שהציבור עדיין לא ערוך למעבר לשיטה האנלוגית.

גלעד ארדן: מה עלות השידורים האנאלוגיה לשנה?

חיים פרננדס: עלות השידורים השנתית האנלוגית, במצב היום, 50 מיליון שקל רשות שידור שני הערוצים.

חיים פרננדס: אלה גם נתונים שהצגנו בדיון הקודם.

חיים פרננדס: ביחס לזכייני ערוץ 2, רשת וקשת, 22 מיליוני שקלים.

חיים פרננדס: ערוץ 10 וערוץ הכנסת, כמו שהצגנו בפעם הקודמת הם פחות רלוונטיים.

גלעד ארדן: כלומר שכל חודש זה כ-6 מיליון שקלים לערוץ 1 ו-2 יחד.

חיים פרננדס: אם נכניס סעיף שמדבר על כך שניתן סיוע או סבסוד, יכול להיות שאפשר לקצר את ה-18 חודש.

אבשלום וילן: כמה זמן זה לקח במדינות אחרות?

חיים פרננדס: בין שנתיים לחמש, למרות שמצאנו מדינה או שתיים שעשו את זה ביום אחד.

חיים פרננדס: היתה הודעה שביום מסוים הדבר הזה קורה.

חיים פרננדס: עשו את זה לאחר שהמערך כבר הוקם והופץ.

חיים פרננדס: זה לוקח סדר גודל של שנה וחצי, תלוי בגודל המדינה ובמאפיינים שלה.

חיים פרננדס: אנחנו חשבנו ש-18 חודש זה זמן סביר מבחינת הציבור מצד אחד ועלות כספית מהצד השני, במיוחד כאשר מדובר בגוף שידור ציבורי.

גלעד ארדן: יש לי בקשה אחת ותאמרו לי אם אתם רוצים לנסח אותה או שאני אבקש מהיועצת המשפטית של הוועדה.

גלעד ארדן: כפי שעלה בדיון הקודם וגם כאן, חברי הכנסת ביקשו לוודא שהנושא של הסבסוד קיים עוד לפני שמכבים את השידור האנלוגי.

גלעד ארדן: אני מציע שכל נושא הסבסוד יכנס כבר בסעיף הזה כתנאי לכיבוי השידור האנלוגי.

גלעד ארדן: שלא ייווצר מצב שהשידור האנלוגי יופסק ועדיין אין את אותו סבסוד.

אסי מסינג: אפשר לקבוע את זה בסעיף שמתייחס לסיוע.

יואל-יולי אדלשטיין: זה הסעיף המתאים.

גלעד ארדן: סעיף פרטי הסיוע יהיה עוד מעט בהמשך אבל כאן ייאמר "ובלבד שעד למועד זה קיים מערך הסבסוד".

חיים פרננדס: העיקרון מקובל עלינו ואנחנו ננסח משהו.

משה גביש: אדוני היושב ראש, אבל אז לא נוכל לעמוד בזה שנצטרך לשלם לאורך תקופה מאוד ארוכה גם את זה וגם את זה.

משה גביש: אנחנו פשוט לא נעמוד בזה.

גלעד ארדן: לכן זה מה שיגרום לאוצר להעמיד את מערך הסבסוד הזה עד לאותו מועד.

משה גביש: אין לי התנגדות למה שאמרת אבל לא יתכן שנשלם פעמיים.

משה גביש: זאת אומרת, אנחנו נשלם את הדיגיטאלי 18 חודש אבל אי אפשר יותר מזה.

משה גביש: את הדיגיטאלי נתחיל לשלם לאחר אותה תקופה שדיברת עליה.

משה גביש: אנחנו משלמים 50 מיליון בשנה למערכת הקיימת.

משה גביש: אם נשלם עוד מיליונים רבים למערכת החדשה, לא נעמוד בשתי מערכות במקביל.

משה גביש: אם מאריכים את ה-18 חודש, שאנחנו לא נשלם את העלות הדיגיטאלית על אותה תקופה שעכשיו הוספת.

גלעד ארדן: אני מציע שהארכת המועד מעבר ל-18 חודש תצריך גם את אישור ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: אז יפרסו את הנימוקים.

גלעד ארדן: משה, אין דרך אחרת.

משה גביש: למה?

משה גביש: שבאותה תקופה לא נשלם.

גלעד ארדן: עם כל הדאגה לרשות השידור, אנחנו גם רוצים לוודא - - -

משה גביש: סליחה, לא הסברתי את עצמי.

משה גביש: לא טענתי כנגד מה שאמרת.

משה גביש: כל מה שאמרתי, שלא נשלם עבור המערכת החדשה עד תום אותה תקופה שדיברת עליה.

משה גביש: שלא נשלם עבור שתי מערכות.

גלעד ארדן: הוא אומר שאם כתוצאה ממחדל של משרד האוצר לא יקום מערך הסבסוד הזה אי אפשר יהיה לכבות את השידור האנלוגי בתום 18 חודש ואז הם ימשיכו לשלם גם לדיגיטאלי וגם לאנלוגי.

גלעד ארדן: זאת טענתם.

חיים פרננדס: כשנגיע לפרטי הסעיף המדבר על איך מסייעים, ואני מניח שתרצו להוסיף עליו תוספות כאלה ואחרות, אפשר יהיה לראות במדובר במנגנון שיגובש.

חיים פרננדס: אני רוצה לומר הערה כללית גם לרשות השידור, לזכייני ערוץ 2 וזכייני ערוץ 10.

חיים פרננדס: משרד האוצר מממן את המהלך הזה בקרוב ל-100 מיליוני שקלים.

חיים פרננדס: אני הייתי מציע לדבוק בסיכומים, לדבוק במהלכים ולא אגב פה ושם לראות אם אפשר להוציא עוד איזה תשלום.

משה גביש: מר פרננדס, דיברת על התוספת.

חיים פרננדס: סליחה, אני ברשות דיבור.

חיים פרננדס: לכן גם אם כתוצאה מתיקון כזה או אחר שח"כ מבקש להציע מתקבל בוועדה, עלות מסוימת נוספת מידתית, לא הייתי מציע כרגע לבדוק מודלים אחרים שמשיתים את זה על האוצר.

חיים פרננדס: בסופו של דבר המהלך הזה חוסך מאות מיליוני שקלים לרשות השידור בעשור הקרוב, חוסך מאות מיליוני שקלים לזכייני ערוץ 2 בעשור הקרוב.

חיים פרננדס: אז בואו ניקח את הדברים בפרופורציות וזאת התייחסותי לעניין הזה.

משה גביש: אנחנו לא נוכל לשלם כפל תשלום של 50 מיליון שקל אם האוצר לא יבצע את הדבר הזה.

גלעד ארדן: תודה, ההערות הושמעו והובהרו.

אלי פולק: אני אמנם מצטער שכנראה לא יסבסדו את כל העלות אבל לפחות שיהיה בחוק איזה גג.

אלי פולק: כרגע דובר שיש אפשרות לרכישת ציוד לקליטת שידורי טלוויזיה בשיטה הספרתית.

אלי פולק: הייתי מבקש שיתווסף לזה: בתנאי שהעלות לא תהיה מעל לאותו סכום שנאמר כאן, 400 שקל.

אתי בנדלר: זה מתקשר להערה שגם אני מבקשת להעיר.

אתי בנדלר: אורך התקופה, 18 חודשים, מותנה בכך שלציבור יש אפשרות לרכישת ציוד לקליטת שידורי טלוויזיה בשיטה הספרתית.

אתי בנדלר: שתי הערות: מהי אפשרות לרכישת ציוד לקליטת שידורי טלוויזיה בשיטה ספרתית?

אתי בנדלר: האם יש חנות אחת בצפון תל אביב שמוכרת במחירים מופקעים את הממירים האלה?

אתי בנדלר: הרי אנחנו לא מדברים כאן על איזו אפשרות.

אתי בנדלר: יש תחרות במכירה?

אתי בנדלר: יש מחיר מקסימאלי לממיר הזה?

אתי בנדלר: אין לזה שום התייחסות.

אתי בנדלר: שנית.

אתי בנדלר: נניח שאין אפשרות מעשית לרכישת ציוד לקליטת שידורי טלוויזיה ב-18 החודשים האלה.

אתי בנדלר: הרי אנחנו לא יודעים מה אורך התקופה כי ה-18 חודשים האלה לא יימשכו עד שתהיה אפשרות מעשית.

אתי בנדלר: אז אתם אומרים בסעיף קטן א3, שהשר רשאי להאריך בצו את התקופה האמורה בסעיף קטן א2, שאנחנו לא יודעים מהי אורכה, במקרה שאין אפשרות מעשית לרכוש ממירים.

אתי בנדלר: אגב, הצבעתי על הסתירה הזאת ומשום מה לא קיבלתי תשובה לעניין הזה.

חיים פרננדס: דיברנו גם עם איגוד לשכות המסחר עם הסנקציה שמטפלת בכל הנושא של יבוא ציוד אלקטרוני לארץ.

חיים פרננדס: אני לא יודע אם הנציג שלהם נמצא פה כרגע.

חיים פרננדס: אם לא, אפשר לבקש שהם יתייחסו לעניין ויפיגו את החששות בדיון הבא.

חיים פרננדס: מנשה יתייחס לנקודות הקצה.

מנשה סמרה: מדובר כאן על מוצר מדף שיימכר בשוק החופשי ברשתות ובחנויות ללא מונופול.

מנשה סמרה: יהיה אפיון, שייעשה עם משרד המסחר והתעשייה.

מנשה סמרה: יש לנו את התקופה של ההקמה שזה בין 12 ל-15 חודשים ועוד 18 חודשים לכל הכניסה של המהלך הזה.

מנשה סמרה: זאת אומרת, זה לא מהלך שנעשה רק ב-18 חודש.

מנשה סמרה: ההיערכות תתחיל מרגע קבלת החלטה, כך שיש לנו כ-3 שנים עד גמר הכניסה.

אתי בנדלר: אם כך, אפשר להוסיף את התנאי הזה: "ובלבד שלציבור יש אפשרות לרכישת ציוד".

אתי בנדלר: אם מתנים את סיום התקופה, את ה-18 חודשים, בכך שיש אפשרות לרכוש, אז תגידו מהי האפשרות.

אתי בנדלר: או שאתם אומרים שזה יהיה כך וכך ולכן אין צורך להתנות את זה בחוק.

מנשה סמירה: מהניסיון בעולם, לא היתה צורך בהתערבות ממשלתית למכירת הממירים הללו כך שבעניין הזה יש שוק חופשי.

מנשה סמירה: זה מוצר מדף קיים והוא ייכנס לרשתות.

מנשה סמירה: אני חושב שכל הגבלה או כל התערבות מהסוג הזה היא מופרזת והיא הולכת הפוך לתהליך שאנחנו מייצרים כאן.

גלעד ארדן: זה עונה לך על השאלות?

אתי בנדלר: לדעתי לא, עם כל הכבוד.

אתי בנדלר: זאת אומרת, מביעים כאן משאלות חיוביות לעתיד זוהר וטוב, גם בעניין הממירים אבל אין שום הבטחה בחוק.

אתי בנדלר: כמשפטנית אני קוראת: "ובלבד שלציבור יש אפשרות לרכישת ציוד לקליטה".

אתי בנדלר: אני לא יודעת מה המשמעות של המשפט הזה.

אתי בנדלר: מי זה הציבור?

אתי בנדלר: האם לכל הציבור?

אתי בנדלר: האם בכל הארץ?

אתי בנדלר: האם במחירים מפוקחים?

אתי בנדלר: אני לא יודעת מה המשמעות של המשפט הזה.

אסי מסינג: הכוונה היא שיש אפשרות זמינה של מכשירים.

אתי בנדלר: אז קודם כל תכתוב "זמינה".

אסי מסינג: לעניין המחיר, אין יכולת להיכנס לזה באמצעות הסעיף הזה של החוק.

גלעד ארדן: אם המחיר לא יהיה כדאי, אז הציבור לא יעבור לזה.

יצחק זיו: אפשר להוסיף את המילה "זמינה".

משה שגב: אם הם לא יצטיידו במכשירים אנחנו נשלם גם על האנלוגי וגם על הדי.

משה שגב: טי.טי.

משה שגב: אנחנו נשלם כפל אגרות.

משה שגב: אפשר לתחום את המהלך בזמן.

גלעד ארדן: אם זה יקרה נוכל להתערב בחקיקה.

הדס פלד: למה שנשלם אגרה כפולה?

גלעד ארדן: לא יהיה כיבוי של השידור האנלוגי אם לא ייתן סיוע של המדינה לקניית הממירים.

משה גביש: כל עוד לא יהיה כיבוי גם לא צריך להיות תשלום אגרה על הדי.

משה גביש: טי.

משה גביש: טי.

משה גביש: לא צריך לשלם את האגרה הזאת.

דנה נויפלד: הסעיף הזה מדבר על שידור בו זמני בשני המערכים עד לכיבוי של האנלוגי.

דנה נויפלד: הוא נותן "גרייס" להיערכות לציבור לרכוש ממירים על מנת שלא יהיה יום אחד שבו הם יהיו מנותקים ולא יוכלו לקלוט.

דנה נויפלד: המערך הזה נועד לחסוך עלויות עתידיות לזכייניות ולמי שיעלה על המערך.

דנה נויפלד: לכן יש הצדקה שבתקופת הביניים, שהיא 18 חודשים, הם ישלמו דמי הפצה.

דנה נויפלד: יחד עם זאת, כיוון שיום אחד המערכת צפויה להתכבות אנחנו רוצים להבטיח שאם אין אפשרות מעשית לקלוט את השידורים, לא יהיה כיבוי.

דנה נויפלד: לכן התוספת הזאת נועדה להבהיר שיש אפשרות סבירה למי שרוצה לרכוש את אותם ממירים, שהוא יוכל לרכוש.

דנה נויפלד: לא תהיה אפשרות סבירה, לא יירכשו אותם ממירים המערכת לא תכובה.

משה גביש: שלא יהיה כפל תשלום.

דנה נויפלד: התשובה היא שצריכה להיות אפשרות סבירה.

דנה נויפלד: אנחנו לא נכנסים לשאלה באיזה מחיר.

גלעד ארדן: השאלה שלהם היא: אתם יצרתם מצב שאין אפשרות סבירה לרכישת הציוד.

גלעד ארדן: האם במצב כזה הם משלמים גם לדיגיטאלי וגם לאנלוגי?

רונית תירוש: מאוד פשוט, האם יהיה כפל תשלום?

דנה נויפלד: התשובה היא כן.

דנה נויפלד: מה אדוני מציע שיהיה כיבוי ולא ניתן יהיה לקנות?

גלעד ארדן: הבנתי תודה.

גלעד ארדן: אם נראה שזה הולך להתרחש אנחנו נתכנס וננסה לראות איך פועלים לתיקון המצב.

גלעד ארדן: התנאי היחידי שאני רוצה להכניס שהכיבוי מותנה לא בכך שיהיו מכשירים אלא שגם יש אפשרות לקבל את הסבסוד לאותם עשירונים שתכף נגיע אליהם.

אתי בנדלר: לאור דבריה של גברת נויפלד אפשר אולי להוסיף: "ובלבד שלציבור יש אפשרות סבירה".

קריאה: הבעיה היא ש"סבירה", להבדיל מ"זמינה" מכוון לכלל רחב של שיקולים.

קריאה: זמינה זה זמינות.

אתי בנדלר: אני מקבלת "זמינה".

משה גביש: אם היה ארוך יותר לא מכבים, אבל אם יהיה מוכן אחרי שנה, למה שלא נקצר את האנלוגי?

משה גביש: הבנו מה יקרה אם הוא לא מוכן אבל אם מנגנון הסבסוד יהיה מוכן - - -

גלעד ארדן: אולי זה שמקבל סבסוד חוסך את ה-200 שקל ב-18 חודש ולא ב-12 חודש.

גלעד ארדן: עזבו את האינטרסים האלה.

גלעד ארדן: הממשלה קבעה 18 חודש, זה יהיה 18 חודש.

גלעד ארדן: אני רציתי להאריך את זה לשנתיים וחיים ביקש ממני לא לעשות את זה.

גלעד ארדן: באירופה הכיבוי מתחיל בשנתיים וזה עד 5 שנים.

גלעד ארדן: אתה מוזמן לעיין.

גלעד ארדן: זה יהיה 18 חודש.

אבשלום וילן: המדינה תמכור את הממירים?

חיים פרננדס: לא.

אבשלום וילן: תהיה תחרות?

חיים פרננדס: כן.

אתי בנדלר: מקווים שתהיה.

אבשלום וילן: את יודעת מה הפרדוכס הכלכלי.

אבשלום וילן: המחיר של הממירים הוא 373 שקלים.

אבשלום וילן: לעומת זאת, החיסכון הצפוי הוא הרבה יותר גבוה.

אבשלום וילן: אם יהיה פה כשל שוק, אתה יכול לקבל ממיר ב-2,000 שקל.

אבשלום וילן: מה נעשה?

רוברט אילטוב: אני מבקש שהמילה "סבירה" כן תיכלל.

גלעד ארדן: חבר הכנסת אילטוב.

גלעד ארדן: הבקשה היתה שבמקום אפשרות סבירה יהיה כתוב אפשרות זמינה.

גלעד ארדן: החליטו שזה יותר טוב מבחינה לשונית.

גלעד ארדן: פה לא מתייחסים למחיר אלא לאפשרות לרכוש.

רוברט אילטוב: אני מקבל.

חיים פרננדס: זה אינטרס כלכלי מובהק גם של צרכני הרשות השניה וגם של צרכני רשות השידור.

חיים פרננדס: אפשר יהיה להביא לכאן נציגים של אגוד לשכות המסחר שיתארו את המכניזם שהוא מאוד פשוט.

חיים פרננדס: יש אינטרס מסחרי לכמה וכמה יבואנים להיכנס לשוק הזה ולדאוג שאותו ציוד קצה יהיה נגיש וזמין במחיר סביר שישקף גם רווח סביר, כמו כל מוצר החל מרדיו, טלפון, מקרר או כל מוצר חשמלי אחר.

חיים פרננדס: בשום מדינה לא מפקחים על המוצרים הללו מבחינת מחיר הציוד.

גלעד ארדן: שני תיקונים: "אפשרות זמינה" - - -

דנה נויפלד: צריך להבהיר שהמילה זמינות לא מתייחסת למחיר.

גלעד ארדן: המילה זמינה מתייחסת לאפשרות הקניה.

גלעד ארדן: התיקון השני הוא: ובלבד שעד לאותו מועד יש אפשרות זמינה לקבל את הסבסוד לאוכלוסיות שיוגדרו בהמשך החוק.

אתי בנדלר: אני מבקשת להפנות את תשומת הלב שבנוסח אין מענה למקרה שאחד משני התנאים שמסייגים את - - -

גלעד ארדן: אמרתי שבמקרה כזה נכנס את הוועדה וננסה למצוא פיתרונות.

שאול מגנזי: זה יקרה בעוד 3 שנים או בעוד שנתיים וחצי.

גלעד ארדן: זה לא יקרה.

גלעד ארדן: אני מעמיד להצבעה את סעיף 2, סעיפים א', ב' ו-ג' בתיקונים שהבהרתי כרגע.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

גלעד ארדן: אושר פה אחד.

אסי מסינג: "(3) אחרי סעיף 51 יבוא: (א) הרשות תתכנן, תקים ותפעיל, בעצמה או באמצעות אחרים, תחנות שידור ספרתיות לקליטתם והפצתם בציבור של שידורים שייקלטו בכל רחבי הארץ, של גופים אלה: (1) בעלי זיכיונות לשידורי טלוויזיה בערוץ 2 ובערוץ השלישי;: בסעיף 2 אנחנו מבקשים לעשות שינוי בעקבות הערות של היועצת המשפטית של הוועדה: "(2) הכנסת, אם ביקשה לעשות כן באשר לשידורי ערוץ הכנסת בהתאם לקבוע בסעיף 51ב(ב); (3) רשות השידור, אם ביקשה לעשות כן בהתאם לקבוע בסעיף 51ב(ב);"

גלעד ארדן: הכנסת במקום ערוץ הכנסת כיוון שהכנסת היא הבעלים של הערוץ.

אסי מסינג: "(ב) הודיעו הכנסת או רשות השידור, לפי העניין, לרשות כי הם מבקשים שהרשות תפיץ את שידורי ערוץ הכנסת או שידורי רשות השידור, כאמור בסעיף 51ב(ב)..." זה הסעיף שאנחנו הוספנו לאור ההסכמה עם רשות השידור.

אסי מסינג: "... יתקבלו החלטות מהותיות של הרשות בעניין תכנון, הקמה והפצה של תחנות שידור ספרתיות כאמור בסעיף קטן (א) בתאום עם הגוף האמור".

אסי מסינג: זה סעיף שהוסף בעקבות ההסכמה עם רשות השידור.

גלעד ארדן: זה על המודל הניהולי.

רונית תירוש: מה זה החלטות מהותיות?

אסי מסינג: הכוונה היא להחלטות - - -

משה גביש: חברת הכנסת תירוש, הכוונה שהיא שבהחלטה מה יהיה צבע המשדר, אנחנו לא ניקח חלק.

משה גביש: הכוונה היא להחלטות מהותיות שקשורות לתכנון, להקמה, להפעלה.

משה גביש: יהיה תאום ויצטרכו להגיע להסכמות.

משה גביש: אנחנו מהווים שתי חמישיות מהדבר הזה.

משה גביש: אנחנו חוששים מהאפשרות שהוא לא יעמוד בזה שנגיע לכל בית.

משה גביש: לכן הגענו להסכמה עם האוצר ועם הרשות השניה שבדברים המהותיים, הדברים ייעשו במשותף.

אתי בנדלר: בעצם מדובר בהחלטות שיש בהן כדי להשפיע על נושאי התכנון ההפצה וההקמה של תחנות השידור.

אתי בנדלר: כמובן שאחר כך זה יקבל נוסח אחר.

אתי בנדלר: אגב, שיהיה ברור שבתאום זה לא אומר בהסכמה.

אתי בנדלר: יכולים להגיע לתאום אבל מי שמקבל את ההחלטה זאת הרשות השניה.

אתי בנדלר: אם רוצים בהסכמה, צריך לכתוב בהסכמה.

אבשלום וילן: להגיע לתאום בין שני משרדים זה אסון.

אתי בנדלר: מדובר כאן על כלל הגופים שבסופו של דבר יהיו שותפים למערך ההפצה הזה.

גלעד ארדן: אני מפנה את תשומת לבך שלשני הגופים האלו יש אינטרס על לסיים את התהליך ולא לעכב אותו.

גלעד ארדן: בעיקר גם לאור זה שלא הסכמנו לעצור את התשלום הכפול, גם אם הכיבוי האנלוגי לא יקרה.

אתי בנדלר: זה סעיף אמור לחיות הרבה מעבר לתהליך ההקמה של המשדרים כי מדובר כאן, למשל, גם על החלטות טכניות שנוגעות להפצה של השידורים וזה מכאן ועד אינני יודעת מתי, תקופה מאוד ארוכה.

רוברט אילטוב: אדוני היושב ראש, אני מבקש להעלות הצעה שבכל מקום שכתוב "ערוץ כנסת" ו-"רשות השידור", ייכלל גם ערוץ ייעודי, ערוץ 9 ואני מבקש הצבעה שמית על כך.

זאב אלקין: אני מצטרף להסתייגות הזאת.

יואל-יולי אדלשטיין: גם אני מצטרף גם.

גלעד ארדן: זאת הצעה של חברי הכנסת אילטוב, אלקין ואדלשטיין.

רונית תירוש: אני מבקשת לצרף את ערוץ 23.

רונית תירוש: אני מניחה שפרופסור ברוורמן רוצה את אותו דבר.

רונית תירוש: זה הזמן לבקש את זה?

אליהו גבאי: גם אני מצטרף להסתייגות לערוץ החינוכי.

יורם מרציאנו: אני מצטרף לבקשה של רונית תירוש.

סטס מיסז'ניקוב: אני מצטרף לשתי ההסתייגויות.

אבשלום וילן: זאת הסתייגות למליאה?

אתי בנדלר: לא, זאת לא הסתייגות.

אתי בנדלר: זאת הצעה שהולכים להצביע עליה.

גלעד ארדן: אני מסביר שוב.

גלעד ארדן: זאת הצעת חוק ממשלתית.

גלעד ארדן: היא עכשיו בין הראשונה, השניה והשלישית.

גלעד ארדן: ההצעות שתתקבלנה כאן תיכנסנה לנוסח הצעת החוק שיעלה לקריאה השניה והשלישית.

גלעד ארדן: מה שיידחה כאן, עדיין שמורה לחברי הכנסת הזכות להגיש הסתייגות למליאה.

גלעד ארדן: זה הנוהל.

סטס מיסז'ניקוב: אני מבקש להוסיף את עצמי לשתי ההסתייגויות.

אלי אפללו: הנה בבקשה.

אלי אפללו: אז אנחנו מפילים את החוק, זאת התוצאה.

יואל-יולי אדלשטיין: עמדת הקואליציה למשוך, אז זאת אומרת שמפילים.

יואל-יולי אדלשטיין: מהות החוק לא תשתנה, אל תגיד מפילים.

גלעד ארדן: האם יש עוד הצעות לנוסח שהוקרא לסעיף 51 א' ו-ב'?

אבישי ברוורמן: אני לא מבין.

אבישי ברוורמן: הוצע כאן כרגע להוסיף את ערוץ 23 וערוץ 9 לחוק הזה.

גלעד ארדן: יש שתי הצעות נפרדות.

גלעד ארדן: הצעה אחת להוסיף את 23 וההצעה השניה היא להוסיף את 9 ואת 24.

אבישי ברוורמן: אדוני יושב ראש הקואליציה, חבר הכנסת אפללו, האם ברגע שההסתייגויות האלה עוברות אתם מושכים את הצעת החוק?

יורם מרציאנו: זאת הצעה, זה לא הסתייגות.

אלי אפללו: זאת הסתייגות שעולה למליאה.

סטס מיסז'ניקוב: זאת הסתייגות.

רונית תירוש: אנחנו יכולים למשוך את ההסתייגות אם אין הסכמה.

גלעד ארדן: ההצבעות תהיינה נפרדות.

גלעד ארדן: אני רק רוצה הבהרה מחבר הכנסת אילטוב.

גלעד ארדן: האם הצעה שלך היא על ערוץ 9 בלבד או 9 ו-24?

רוברט אילטוב: ערוץ 9 וערוץ 24.

לאה ורון: וחבר הכנסת מיסז'ניקוב, שהצטרף להצעה על ערוץ 9 מצטרף גם לערוץ 24?

סטס מיסז'ניקוב: לא.

סטס מיסז'ניקוב: אני מצטרף להצעה של אילטוב לגבי 9 ו-24 ולהצעה של ברוורמן לגבי ערוץ 23.

יצחק וקנין: אני מציע לך, אפללו, שתפיל את הכל.

יצחק וקנין: תפיל את הכל, אם לא יהיה כאן בלגאן.

אתי בנדלר: סליחה, להסתייגות של חבר כנסת אילטוב - - -

גלעד ארדן: תרשה לי, אני רוצה לחדד את זה.

גלעד ארדן: האם אתם מדברים על כל ערוץ ייעודי?

סטס מיסז'ניקוב: אנחנו מדברים על 9 ועל 24.

גלעד ארדן: יש החלטת ממשלה להקים עוד שלושה ערוצים ייעודיים, שעוד לא התממשה.

גלעד ארדן: יש שתי הצעות וכל המסתייגים תומכים בהם.

גלעד ארדן: הצעה אחת של 9 ו-24 והצעה אחת נפרדת על ערוץ 23.

גלעד ארדן: אנחנו נתחיל בהצבעה על - - -

יצחק וקנין: להוריד את הכל.

רונית תירוש: מה הכל?

רונית תירוש: זה ערוץ חינוכי אני לא מורידה.

גלעד ארדן: אני רוצה לשמוע את ההערות נציגת משרד הפנים לנוסח.

שירה ברנד: אנחנו רוצים להבהיר לעניין נוסח הסעיף שמדבר על הקמתם של אתרי שידור.

שירה ברנד: אנחנו מבקשים להבהיר שהסעיף איננו פוטר מהצורך בהוצאת היתר למתקנים האלה.

גלעד ארדן: מי אמר שזה פוטר מהיתר?

שירה ברנד: אני רוצה להבהיר את העמדה שלנו כדי שלא יהיה ספק.

גלעד ארדן: לא הייתם שותפים לניסוח?

שירה ברנד: - - -

גלעד ארדן: את יודעת מה?

גלעד ארדן: אולי אני אכניס הצעה דווקא לפתור מהיתר כדי שיהיה קל יותר בהמשך.

גלעד ארדן: זה דווקא רעיון להאיץ את הרעיון של ההקמה.

רונית תירוש: אם לא נגיש הסתייגות כרגע אפשר יהיה להגיש אותה במליאה?

גלעד ארדן: לא.

גלעד ארדן: אתם חייבים להצביע עליה כאן על פי תקנון הכנסת.

גלעד ארדן: במידה והיא תידחה כאן היא תעלה במליאה.

רוברט אילטוב: אז אני מבקש לעלות גם את 23.

סטס מיסז'ניקוב: בוא נעלה את זה בנפרד.

אתי בנדלר: אם ההצעה שלכם תוצבע כרגע והיא לא תתקבל, היא תירשם כהסתייגות, אבל אתם יכולים להודיע, עוד לפני שאני מכינה את הצעת החוק להנחה לשניה ושלישית, שאתם חוזרים בכם מההסתייגות שלכם.

אבישי ברוורמן: אני אגיד לכם בלי הצביעות הפרלמנטארית.

אבישי ברוורמן: אני רוצה שלאוכלוסיה הרוסית תהיה הנקודה הזאת.

אבישי ברוורמן: אני לא אוהב את ההצבעות האלה שבהן ציבור מסוים הוא בעד החינוכית וציבור אחר הוא אנטי רוסי.

אבישי ברוורמן: אני באמת רוצה את הדבר הזה.

יואל-יולי אדלשטיין: נבחרת לכנסת כדי לקבל גם החלטות קשות.

אבישי ברוורמן: קיבלתי את ההחלטה הזאת מכיוון שברור לי שהאוצר מושך את ההצעה שלו.

אבישי ברוורמן: מכיוון שהוא מושך את ההצעה אני הגעתי להחלטה הזאת היום.

גלעד ארדן: תודה לחבר הכנסת ברוורמן.

גלעד ארדן: אנחנו מתחילים בהצבעה.

גלעד ארדן: נתחיל בהסתייגות של חבר הכנסת אילטוב ואחרים על ערוץ 9.

גלעד ארדן: ההצעה היא להוסיף את ערוצים 9 ו-24.

גלעד ארדן: מי שבעד ההצעה מצביע בעד להוסיף את הערוצים האלה.

גלעד ארדן: מי שמצביע שנגד, כרגע מצביע נגד להוסיף.

לאה ורון: (מקריאה את שמות חברי הכנסת) חה"כ רונית תירוש – נגד חה"כ אבו וילן במקום חבר הכנסת טל – נגד חה"כ יוחנן פלסנר במקום יואל חסון – נגד חה"כ דוד אזולאי במקום חבר הכנסת אמנון כהן – נגד חה"כ יצחק וקנין – נגד חה"כ יורם מרציאנו – נגד חה"כ אבישי ברוורמן – נגד חה"כ יצחק זיו – נגד (חבר הכנסת יעקב כהן לא נמצא) חה"כ אליהו גבאי – נגד חה"כ רוברט אילטוב – בעד חה"כ סטס מיסז'ניקוב במקום חבר הכנסת ישראל חסון – בעד חה"כ חנא סוויד – נגד חה"כ יולי אדלשטיין במקום משה כחלון – בעד חה"כ גלעד ארדן – נמנע

לאה ורון: 10 נגד, 3 בעד, וחבר הכנסת ארדן נמנע.

גלעד ארדן: תודה, ההצעה נדחתה.

גלעד ארדן: נא להצביע עד ערוץ 23.

גלעד ארדן: מי שמצביע בעד ההצעה - - -

רונית תירוש: אנחנו מסירים את ההסתייגות.

סטס מיסז'ניקוב: אני לא מסיר את ההסתייגות אני רוצה להצביע ואני גם רוצה שמית.

סטס מיסז'ניקוב: מילא אתם נגד עולים חדשים, אבל נגד החינוכית?

גלעד ארדן: אנחנו באמצע ההצבעה.

גלעד ארדן: מי שירצה יוכל אחר כך להבהיר את הצבעתו, אני אאפשר את זה.

לאה ורון: (מקריאה את שמות חברי הכנסת) חה"כ רונית תירוש – נגד

סטס מיסז'ניקוב: את?

סטס מיסז'ניקוב: מנכ"לית משרד החינוך לשעבר?

גלעד ארדן: מספיק, יש גבול, אנחנו בהצבעה.

לאה ורון: חה"כ אבו וילן – נגד חה"כ יוחנן פלסנר – נגד חה"כ דוד אזולאי – נגד חה"כ יצחק וקנין – נגד חה"כ יורם מרציאנו- נמנע חה"כ אבישי ברוורמן - נגד חה"כ יצחק זיו – נגד חה"כ אליהו גבאי – נמנע חה"כ רוברט אילטוב – בעד חה"כ סטס מיסז'ניקוב – בעד חה"כ חנא סוויד – נמנע חה"כ יואל-יולי אדלשטיין – בעד חה"כ גלעד ארדן – נמנע

יואל-יולי אדלשטיין: אדוני היושב ראש, רונית תירוש מבקשת לשנות את אופי ההצבעה.

לאה ורון: בעד – 3, נגד – 7, נמנעים – 1.

גלעד ארדן: ההצעה נדחתה.

רונית תירוש: אני רוצה להסביר גם לחבר הכנסת מיסז'ניקוב.

רונית תירוש: אילולא העלתם את ההסתייגות לגבי ערוץ 9, הייתי בעד ההסתייגות של ערוץ 23.

רונית תירוש: אבל אם אני אהיה נגד 9 ובעד ערוץ 23, זה עוד יותר מחדד כאילו אנחנו נגד 9.

יואל –יולי אדלשטיין: למה כאילו?

רונית תירוש: לכן הייתי מעדיפה שלא הייתם מעלים את ההסתייגות ל-9 ובשמחה היינו מעלים את ההסתייגות ל-23.

סטס מיסז'ניקוב: אז גם לפגוע בעולים וגם לפגוע בחינוכית.

סטס מיסז'ניקוב: לערוף ראש לכולם.

רונית תירוש: אתם עשיתם את זה לנו עכשיו.

רוברט אילטוב: אני מבקש רביזיה בשני הסעיפים הללו.

אבישי ברוורמן: יש לי הערה לחברי סטס מיסז'ניקוב.

אבישי ברוורמן: סטס, אתה יודע שלא התכוונת למה שאמרת עכשיו.

אבישי ברוורמן: אני מכבד אותך.

אבישי ברוורמן: כמו שאמרה רונית, לשים ציבור מול ציבור זה פסול.

אבישי ברוורמן: אני אגיש הצעת חוק עם עוד חברים לגבי ערוץ 23 ואעשה כל שביכולתי לקדם את ההצעה של גלעד ארדן.

סטס מיסז'ניקוב: אבישי, אני מאוד מכבד אותך אבל חיים פרננדס מתנגד לזה בתוקף.

גלעד ארדן: אני מבקש להצביע על נוסח הסעיף, בנוסח שהוקרא.

גלעד ארדן: אנחנו מדברים על סעיף 51א(א) ו-512א(ב).

גלעד ארדן: מי בעד הנוסח שמונח על שולחן הוועדה, כהצעת הממשלה, בתיקונים שהוקראו על ידי עורך דין מסינג?

גלעד ארדן: הצבעה בעד – 13 נגד – אין נמנעים – 1 (אדלשטיין)

גלעד ארדן: הסעיף אושר.

גלעד ארדן: חבר הכנסת אילטוב ביקש לערוך רביזיה לגבי הסתייגותו.

גלעד ארדן: היועצת המשפטית של הוועדה מתנגדת לעשות את הרביזיה במועד זה.

גלעד ארדן: לצערי הרב אני אומר שהישיבה הבאה כבר היתה צריכה להתחיל.

גלעד ארדן: לכן אני קובע שהרביזיה תתקיים מחר בבוקר בשעה 09:45.

גלעד ארדן: אדוני יושב ראש הקואליציה, לידיעת כל הנוכחים.

אלי אפללו: אני רוצה לברך, יום הולדת שמח לפרופ' ברוורמן.

גלעד ארדן: יום הולדת שמח לפרופסור ברוורמן, היום הוא בן 60.

גלעד ארדן: תודה רבה, הישיבה נעולה.