ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 456, 2008-01-14 10:45

גלעד ארדן: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

גלעד ארדן: על סדר היום – הצעת חוק מערכות תשלומים, התשס"ח -2007 (מ/344), הצעת חוק ממשלתית, אשר ועדת הכלכלה קיימה בו דיון ראשון ב- 8 לינואר, 2008.

גלעד ארדן: לאור בקשתו של נגיד בנק ישראל אנו מקיימים את הישיבות האלה בדחיפות מיוחדת כי כולנו רוצים שמדינת ישראל תצטרף לקהילה הבינלאומית ותשדרג את הסטנדרטים שלה בכל מה שקורה עם מערכות תשלומים, אמינותם וכל הדברים שנשמעו בישיבה הקודמת.

גלעד ארדן: קראתי את הפרוטוקול של הישיבה הקודמת והבנתי שאנחנו צריכים לדון בסעיפים 14 ו- 15 לפני שנחזור לדון בסעיף 3 וננסה לאשר אותו.

גלעד ארדן: מאז הועברה התייחסות גם לבקשות של חברי כנסת כאן לגבי העמלה שהשימוש במערכת הזהב יהיה כרוך, והייתי מבקש קודם כל מבנק ישראל להתייחס לנושאים שכבר עלו כאן.

אורנה ואגו: אני רוצה, לפני שאתייחס לנושא העמלה, לומר שהחוק הזה הוא לא החוק שאמור לדון בנושא של העמלות.

אורנה ואגו: נשאלה שאלה וביקשתי מהפיקוח על הבנקים תשובה, והעברתי אותה בכתב.

אורנה ואגו: אגיד אותה גם בעל פה - שהעמלה הזו היא לא כרגע אמורה להיות בפיקוח.

אורנה ואגו: המפקח לא רואה סיבה להטיל עליה כרגע פיקוח אבל הוא מקיים מעקב שוטף על כל העמלות, אז גם על העמלה הזו, ואם תהיה חריגה - -

גלעד ארדן: אבל מי שצפוי להשתמש במערכת הזהב זה גורמים גדולים בדרך כלל.

אורנה ואגו: בדרך כלל – כן.

אורנה ואגו: או בעסקאות גדולות.

אורנה ואגו: יש גם אלנטרנטיבות.

גלעד ארדן: זה לא כאלה "נעבכים" שאנחנו צריכים לדאוג להם בעניין יכולת המיקוח שלהם על העמלות שהם משלמים.

אורנה ואגו: זו לא הדרך היחידה להעביר כספים במערכת הבנקאית.

אורנה ואגו: יש אלטרנטיבה.

גלעד ארדן: אבל אתם רוצים לעודד שימוש במערכת הזו, אני מניח.

אורנה ואגו: העידוד הוא לפעולות גדולות, או לגופים גדולים או לעסקאות גדולות.

אורנה ואגו: זה יכול להיות גם עסקת מכירת דירה, אבל בגדול – אלה לא העסקאות הרגילות, רוב העסקאות.

גלעד ארדן: כי ראיתי בפרוטוקול שחברי הכנסת העלו אפשרות שאם זה הרבה יותר זול אז אולי אנשים יעדיפו את זה על פני ערבות בנקאית, זה יכול לשמש תחליף לערבות בנקאית.

גלעד ארדן: אני לא יודע אם זה באמת יכול.

אורנה ואגו: יכול להיות תחליף בעסקאות שבהן אתה לא רוצה למסור את הסחורה לפני שאתה בטוח שהכסף אצלך.

אורנה ואגו: אז זה יכול להיות תחליף.

גלעד ארדן: השאלה היא, באמת, אם הבנקים ידאגו שהעלות של זה תהיה לא כמו עלות של ערבות בנקאית, כי אז – חבל.

אורנה ואגו: יכול להיות שכן אבל זה לא יהיה במסגרת החוק הזה.

אורנה ואגו: יש חוק שהוא חוק הבנקאות – שירות ללקוח - -

גלעד ארדן: לא אמרנו שזה צריך להיות במסגרת החוק הזה.

גלעד ארדן: ביקשנו איזושהי הצהרת כוונות מהמפקח על הבנקים.

אורנה ואגו: ההצהרה היתה שהוא יעקוב אחרי העמלה, אחרי כמה שהבנקים יגבו.

גלעד ארדן: טוב, גם אנחנו נעקוב.

גלעד ארדן: תודה.

אורנה ואגו: אני מבקשת מהוועדה לחזור לסעיף 6.

אורנה ואגו: תוך כדי ניסוח שעשיתי לסעיפים שכבר עברנו גיליתי שההערות או הבקשות שנתבקשו לעניין תיקון סעיף 6 לא כל כך קונסיסטנטיות.

אורנה ואגו: ראשית – ביקשנו לשנות מה "הנגיד רשאי לבטל" ל – "יבטל".

אורנה ואגו: ביטול הכרזה אם לא מתקיימים סעיפים 2 ו – 3.

אורנה ואגו: יחד עם זאת, נתבקשנו גם לתת זכות שימוע למשתתפים ולמפעיל המערכת.

אורנה ואגו: אין לזה כל כך משמעות.

אורנה ואגו: אם זו סמכות שבחובה, והוא חייב לבטל – מה בדיוק נותנת זכות הטיעון?

אורנה ואגו: מה שהייתי רוצה לבקש זה להשאיר את זכות הטיעון אבל להחליף את זה, לחזור לניסוח המקורי של "הנגיד רשאי...".

אתי בנדלר: יש תנאים שבהתקיימם המפקח מכריז על מערכת כמערכת מבוקרת.

אתי בנדלר: ללא קיום אותם תנאים הוא לא רשאי להכריז.

אתי בנדלר: נשאלת השאלה מה קורה אם חדל להתקיים אחד התנאים.

אתי בנדלר: לכאורה, וזה מה שהוחלט בוועדה - אם לא מתקיים תנאי שמאפשר הכרזה, צריך לבטל את ההכרזה.

אתי בנדלר: דא עקא שהוספה זכות טיעון בכל אחד מהמקרים - -

גלעד ארדן: מי ביקש, הבנקים?

קריאה: גם הוועדה, גם הבנקים.

אתי בנדלר: זכות טיעון לעניין הזה.

אתי בנדלר: גם כאן להבנתי, יש מקום לזכות טיעון משום שהנגיד סבור שחדל להתקיים תנאי.

אתי בנדלר: ייתכן שהמפעיל ישכנע את הנגיד שהתנאי הזה לא חדל להתקיים.

אתי בנדלר: לכן אני חושבת שחשוב מאד לשמוע את ה - -לפני ביטול הכרזה.

גלעד ארדן: זה מובן מאליו, לטעמי.

גלעד ארדן: ברור לי שהנגיד, כשהוא רוצה לבטל הכרזה כזו על מערכת שאני מניח שהושקעו בה כספים, אז הוא פונה קודם כל לאותם גורמים שמנהלים אותה ואומר להם שהוא מתכוון לבטל את ההכרזה כי היא לא עומדת בתנאים.

גלעד ארדן: אני לא אומר שהנגיד קם יום אחד בבוקר ומבטל את ההכרזה.

גלעד ארדן: זה יהיה חוסר סבירות קיצוני מן הסתם, אם אפילו לא אמרו להם שעומדים לעשות את זה ולא שמעו אותם.

גלעד ארדן: לא נראה לי שיש כאן בעיה.

מרים אילני: אני חושבת שנקבל את העמדה של אתי בנדלר.

קריאות: - - -

אתי בנדלר: הם ביקשו להשאיר את חובת הביטול, שהנגיד רשאי לבטל ולא שהוא יבטל.

אתי בנדלר: כלומר, עדיין להשאיר לו שיקול דעת האם לבטל או לא לבטל את ההכרזה.

אתי בנדלר: הוועדה סברה שאם חדל להתקיים תנאי שמכשיר מפעיל, תנאי שצריך להתקיים כדי להכריז על מערכת כמערכת מבוקרת, הרי ש - -

גלעד ארדן: אם בטל אחד מהתנאים איזה סיבה יש להשאיר להם את ההגדרה למערכת ככזו?

טל אבן זהב: אם הוא חושב שהביטול הוא זמני, לתקופה קצרה, נניח.

גלעד ארדן: שיבטל להם זמנית את האישור.

טל אבן זהב: שיקול הדעת ממילא נמצא אצל הנגיד כדי להחליט האם התקיים תנאי זה או אחר.

טל אבן זהב: ולכן גם זכות הטיעון יכולה להתייחס - -

גלעד ארדן: אז אפשר להוסיף כאן שהוא יבטל את ההכרזה ויש לו אפשרות גם לעשות ביטול זמני או התליה של ההכרזה הזו.

גלעד ארדן: אבל להגיד "רשאי" - -

טל אבן זהב: ההשוואה התבקשה, פשוט, לסעיף שמדבר על ההכרזה, כדי שנוסח הסעיפים יהיה זהה.

אורנה ואגו: אני מורידה את ההסתייגות –

איתן אפשטיין: אם יש חובה על הנגיד לבטל – אין שיקול דעת, ואם אין שיקול דעת, אין זכות טיעון.

איתן אפשטיין: זה או כך או כך.

מרים אילני: אבל החובה שלו קיימת כשמתקיימים התנאים.

מרים אילני: כמו שאמרה אתי בנדלר – אפשר להוכיח לו שלא התקיימו התנאים וזכות הטיעון קיימת בין אם נכתוב אותה ובין אם לא, והוא יהיה חייב לבטל בין אם נכתוב "רשאי" ובין אם נכתבו "יבטל" כך שהוויכוח לא קריטי לכאן או לכאן.

גלעד ארדן: הנה, משרד המשפטים אומר לפרוטוקול שזו הפרשנות של הליך הביטול.

אורנה ואגו: סעיף 12 – דיווח ומידע (קוראת את הסעיף).

אורנה ואגו: אנו מבקשים להוסיף אחרי "...

אורנה ואגו: אלא אם כן חשיפה כאמור חיונית.

אורנה ואגו: ." את המילים : "לדעת הנגיד....".

אורנה ואגו: זה נותן סמכות לנגיד – יש לו הרי סמכות פיקוח על מערכות ומפעילי מערכות וזה נותן לו סמכות גם לדרוש מידע גם ממפעיל וגם ממשתף במערכת, בגדול – מידע שלא אמור להיות פרטני, לא מידע שיחשוף את מקבל השירות, אלא אם הוא רואה שיש סיבה מיוחדת שהחשיפה הזו חיונית.

צבי אילן: מאחר ומדובר על חשיפת זהות של מקבל שירות שזה בעצם לקוח של הבנק צריך לצמצם עד כמה שאפשר את החשיפה הזו.

צבי אילן: ולכן, כאשר אנחנו מדברים על "חיונית לביצוע ההוראות" – יש הרבה הוראות על פי החוק הזה ואני הייתי מבקש לצמצם את זה אם זה חיוני ליציבות המערכת, על מנת ככל האפשר פחות טרנסקאציות שמבצעים לקוחות הבנקים.

אורנה ואגו: כל הסמכויות לפי החוק הזה הן סמכויות בהקשר לחוק.

אורנה ואגו: לנגיד יש סמכויות גם לפי חוקים אחרים ובטח כלפי הבנקים -יש הרבה מאד סמכויות הרבה יותר --.

אורנה ואגו: אני לא חושבת שאם הנגיד ירצה לדעת משהו על לקוח של בנק הוא ישתמש בסמכות שלו לפי חוק מערכות תשלומים.

אורנה ואגו: תמיד בהקשר של החוק – אני לא חושבת שצריך לציין במפורש.

גלעד ארדן: טוב, אני חושב שהתנאי שאלא אם כן החשיפה היא על דעת הנגיד, וברור שזה צריך להיות מנומק ואם הוא יעשה בזה שימוש בלתי סביר -אז הבנקים מוזמנים לעתור לבג"צ.

גלעד ארדן: אפשר להצביע על הסעיף?

גלעד ארדן: אם כך, אני מאשר את סעיף 12.

אורנה ואגו: סעיף 13 (קוראת את סעיף 13) בסעיף הזה הכוונה היא למערכת CLS שאנחנו מעוניינים להכריז עליה כעל מערכת מבוקרת מיועדת.

אורנה ואגו: היא מפוקחת על ידי רשויות בחו"ל שיש להן סמכויות דומות לסמכויות של בנק ישראל מכוח החוק הזה ואנחנו מעוניינים לתת להם פטור מחלק מהוראות החוק.

גלעד ארדן: כמו מה, למשל?

אורנה ואגו: כמו למשל – הפיקוח שלנו, הדרישות שלנו לראות את הכללים שלהם וכיוצא באלה.

אורנה ואגו: הכוונה שלנו לא להטיל עליהם את החבות לפי החוק.

אורנה ואגו: מידע יהיה מידע מצומצם, לא כל מידע שאנחנו יכולים לבקש.

גלעד ארדן: כאשר אתם אומרים "הודעה על פטור כאמור תפורסם באתר האינטרנט של בנק ישראל" האם היא תפורסם בדיעבד או זמן מסוים לפני שאתם - - אני הייתי מבקש שתשנו פה את זה, שתהיה הודעה מקדימה על הכוונה לתת פטור.

גלעד ארדן: כי אחרת, אדם שירצה להתנגד לזה – זה כבר יהיה מאוחר מדי.

אורנה ואגו: אפשר להגיד "בסמוך לפני"?

גלעד ארדן: זמן סביר לפני.

גלעד ארדן: אני סומך עליכם שתפרשו "זמן סביר" כי זה מה שמאפשר לאדם לטעון נגד.

אורנה ואגו: אני אגיד למה אני מכוונת.

אורנה ואגו: מייד כשהחוק הזה ייכנס לתוקף אנחנו מעונינים להכריז על שתי מערכות כמערכות מיועדות : ה- CLS ומערכת הזהב.

אורנה ואגו: מערכת ה – CLS אנחנו רוצים לתת מייד פטור.

גלעד ארדן: תדמייני שאני משהה את אישור החוק הזה בעוד שבועיים ותתני הודעה שבועיים לפני שאתם מאשרים את ה- CLS שבכוונת

גלעד ארדן: כם לאשר אותו.

גלעד ארדן: אין לי אין את המומחיות שלכם, ואני לא מבין את המשמעויות וההשלכות של האישור הזה, אבל אני חושב שבהליכים ציבוריים – הם מחייבים שאם מישהו חושב שזה לא בסדר, תהיה לו אפשרות לטעון טענות נגד זה.

אתי בנדלר: אני חושבת שזו הערה מאד במקומה.

אתי בנדלר: העניין הוא שכאשר אתה אומר "זמן סביר" זה הרי נתון לפרשנות וכל עוד החוק לא נכנס לתוקפו הם לא יכולים לפרסם הודעה על כוונה לתת פטור לפי החוק, ואם הם מבקשים אכן לתת את הפטור בסמוך לקבלת החוק – דברים לא מתיישבים אחד עם השני.

גלעד ארדן: למה?

אתי בנדלר: כי לא יהיה להם זמן סביר.

אתי בנדלר: החוק ייכנס לתוקפו ואז הם יצטרכו לפרסם באתר - -

גלעד ארדן: למה, אם החוק עובר הם חייבים מייד לתת ל-CLS אישור?

אתי בנדלר: זו הכוונה שלהם.

גלעד ארדן: סליחה.

גלעד ארדן: סעיף 13 לא אומר שאם הוכח אז הוא ייתן לה אוטומטית באותה שניה.

גלעד ארדן: כתוב: "הוכח להנחת דעתו שיש לה סמכויות דומות והיא מקיימת בקרה נאותה – רשאי הוא לפטור אותה מההוראות לפי חוק זה".

גלעד ארדן: הוא יכול גם לעשות את הפטור הזה תוך 14 יום מרגע קבלת החוק.

רונית רונית ציטיאט: אני מבנק ישראל.

רונית רונית ציטיאט: אנחנו בעצם נערכים לפי לוחות הזמנים שנקבעו ב- CLS ולוחות הזמנים הם כאלה שב- 4 לפברואר, למעשה, היינו רוצים להיות כבר עם המערכת בייצור.

רונית רונית ציטיאט: לכן בעצם אומרת אורנה ואגו, ובצדק, שלוחות הזמנים שלנו מאד צפופים.

רונית רונית ציטיאט: אם עד סוף ינואר נשלים את כל החקיקה, למעשה, לא יישארו לנו השבועיים שמדברים עליהם.

גלעד ארדן: אני מאד מתקומם על האמירה הזו, שלך, כי אם החוק הזה היה נדון בוועדת החוקה, רוב הסיכויים שהוא היה מסתיים בפברואר 2009.

גלעד ארדן: אז אם אתם יודעים את הבעיות שלכם מול ה- CLS ואם אתם בנק אחראי, הייתם אמורים להביא את זה לוועדה לא בסוף דצמבר, ולבקש שחוק ארוך ומורכב, כשיש לי 92 דברי חקיקה שמונחים על שולחן הוועדה, ואני קידמתי את זה בניגוד לכל מה שמקובל.

גלעד ארדן: עם כל הכבוד זו אמירה - -

אורנה ואגו: אנחנו לא באים בטענות.

גלעד ארדן: אתם כן באים בטענות כי אתם אומרים שזה יפגע בכוונה.

גלעד ארדן: מי שגורם לפגיעה הזו זה הזמן שבו אתם הנחתם את זה והבאתם את זה לכנסת.

גלעד ארדן: אבל זו לא טענה נגד הרצון שלי לאפשר פה איזה הליכים ציבוריים נורמליים.

גלעד ארדן: זאת אומרת – אני לא מבין את ההשלכות ולא מכיר מקצועית את ה – CLS ולא מבין מי יכול להתנגד לאישור שלו, אבל איזשהו זמן לפני שנותנים את האישור – הציבור צריך לדעת על זה.

אורנה ואגו: אם מקובל על הוועדה אנחנו יכולים לפרסם באתר האינטרנט את הכוונה שלנו, אם וכאשר החוק יתקבל להכריז על מערכת ה- CLS כמערכת מיועדת ואפשר יהיה לראות את ההצעה גם באתר הכנסת ולפטור אותה מסעיפים או אפילו להפנות לסעיפים בהצעת החוק.

גלעד ארדן: כבר כעת?

אורנה ואגו: כבר כעת, כן.

גלעד ארדן: ואתם גם תסבירו את המשמעויות של ה- CLS כמערכת כזו?

מרים אילני: מערכת מבוקרת מיועדת.

מרים אילני: הכוונה הזו כבר מופיעה בדברי ההסבר שהולכים להכריז עליה כמערכת מיועדת.

גלעד ארדן: החוק עוד לא עבר.

מרים אילני: מבחינת הפרסום לציבור והאפשרויות להתנגד – אז היה פרסום.

אתי בנדלר: אני הייתי מציעה לשקול האם להסתפק בכך שהפרסום יהיה לפני - "הודעה על כוונה לפטור..." על כל פנים, להשתמש במילה "לפני", כאשר המילה תפורש על ידי בית המשפט בהתחשב בנסיבות העניין, אני מניחה, והדחיפות של העניין והסבירות שלו.

אתי בנדלר: ברור שכאשר אומרים שצריכים לפרסם הודעה על כוונה לפטור, שצריכה להיות לפני, ברור שהכוונה היא כדי לאפשר לציבור זמן היערכות או זמן תגובה.

גלעד ארדן: בסדר, אז נוסיף את המילה "לפני".

גלעד ארדן: אני מניח שאם תפרסמו את זה כבר מעכשיו, אז א למישהו תהיה טענה נוכל להראות לו - -

אתי בנדלר: אז בעצם צריכות להיות שתי הודעות, אם כך: צריכה להיות הודעה על כוונה לפטור, והודעה על מתן פטור.

אתי בנדלר: הודעה על כוונה לפטור צריכה להיות לפני מתן הפטור, בסופו של דבר, וכשניתן הפטור צריכה להתפרסם הודעה על מתן הפטור.

גלעד ארדן: עוד הערות לסעיף 13?

גלעד ארדן: אני מאשר את סעיף 13 בתיקונים שהקריאה היועצת המשפטית של הוועדה.

אורנה ואגו: פרק ד' : סופיות התשלום והליכי פירוק של משתתף סעיף 14 (קוראת את סעיף 14).

גלעד ארדן: מה זה כללי המערכת?

גלעד ארדן: כל מערכת יכולים להיות לה כללים שונים?

אורנה ואגו: כן.

אורנה ואגו: דנו בזה בדיון הקודם.

אורנה ואגו: למערכת צריכים שיהיו כללים.

אורנה ואגו: זה גם חלק מהבקרה של המערכת.

גלעד ארדן: הכללים האלה יכולים לגבור על הוראות חקיקה וכל מה שקשור לחבויות או איזו זכות גוברת על איזו זכות?

מרים אילני: כפי שהוסבר בישיבה הקודמת, אחד מכללי הליבה זה סופיות התשלום, כאשר יש סופיות טכנית ויש סופיות מהותית.

מרים אילני: הסופיות הטכנית באה ואומרת – שאם כללי המערכת קובעים שהוראה מסוימת היא בלתי חוזרת, אי אפשר לחזור בה, אז אנחנו ניתן לה תוקף.

מרים אילני: ולעניין הסופיות המהותית – מבחינת הדין המהותי, מתי נחשב שהחיוב קוים.

מרים אילני: מה שסעיף 14 אומר הוא שאנחנו ניתן תוקף לכללי המערכת, גם בהיבט הטכני וגם בהיבט המהותי.

מרים אילני: אנחנו אומרים: מה שכללי המערכת קובעים בינם לבין עצמם במסגרת דיני החוזים, ניתן לזה תוקף.

מרים אילני: אתה שואל האם זה יכול לגבור על דין אחר?

מרים אילני: אז האמת היא שיכול להיות שהסעיף הזה הוא מיושן, כי לפי דיני החוזים, כל צד יכול להחליט איזה דין הוא מקבל על עצמו למעט במקרה של פשיטת רגל, שאז יש השפעה על צד ג', ולכן אנחנו עושים את ההפרדה.

מרים אילני: סעיף 14 בא ואומר – אנחנו נותנים תוקף לכללי המערכת, הן בהיבט הטכני והן בהיבט המהותי.

מרים אילני: סעיף 15, הסעיף הבא, אומר שהתוקף הוא מוגבל כי בפשיטת רגל יש כללים מיוחדים.

גלעד ארדן: אז אתם אומרים – כל מה שהוסכם בין הצדדים והוא דיספוזיטיבי - הוא חל, ומה שהוא קוגנטי הוא לא חל.

גלעד ארדן: בעצם, אתם אומרים את המובן מאיליו, בעצם.

מרים אילני: כמה שזה נשמע פשוט ומובן מאיליו, יש על זה, כנראה, דיונים ותילי תילים – מתי נחשב שהחיוב קוים, כשההעברה היא בנקאית ואין העברה פיזית של כסף, ויש על זה ספרות ופסיקה.

מרים אילני: אז אמרנו שאנחנו רוצים להבהיר את המצב, להבהיר את הכללים.

מרים אילני: שכולם יידעו שאם כללי המערכת קובעים משהו אנחנו נותנים לזה תוקף, למעט סעיף 15 שעוסק בפשיטת רגל.

גלעד ארדן: אז תכף נדון בהליכי פירוק, שזו השאלה המעניינת יותר.

גלעד ארדן: הערות?

איתן אפשטיין: סעיף 14 (ב) – ביקשנו להוסיף "ובלבד שהנגיד פרסם ברשומות ובאתר האינטרנט".

איתן אפשטיין: מהנוסח הנוכחי עלה שהפרסום הקובע הוא או ברשומות.

איתן אפשטיין: אני מדבר על הסיפא של סעףי 14(ב).

גלעד ארדן: במקום "ברשומות ובאתר האינטרנט..." - -

איתן אפשטיין: במקומות מסוימים בחוק, הפרסום באתר האינטרנט הוא בעצם נותן תוקף ומהנוסח הזה עלה שרק פרסום ברשומות נותן תוקף, ובאתר האינטרנט זה אגב אורחא.

גלעד ארדן: אז אתם רוצים שיהיה צריך גם פה וגם פה לצורך מתן תוקף.

איתן אפשטיין: כן, כי יכול לעבור זמן מהותי, לעתים, בין המעשה ובין - -

גלעד ארדן: אתם מתנגדים?

קריאות: לא.

אתי בנדלר: אני לא בטוחה שהבנתי את ההערה.

אתי בנדלר: מתי אתה רוצה שיהיה תוקף לפרסום?

אתי בנדלר: מה יהיה המועד המחייב?

גלעד ארדן: המועד שבו התקיימו שני התנאים יחידיו – שיש פרסום גם ברשומות וגם באתר האינטרנט.

אתי בנדלר: זה לא מה שנקבע במקומות האחרים.

אתי בנדלר: היו שינויים בעניין הזה בוועדה.

קריאות: - - -

אתי בנדלר: בסעיף 7 לא נקבע מועד, בעצם.

אורנה ואגו: לנו אין בעיה שהרשומות יתנו את המועד לתחילת התוקף ואנחנו נפרסם את זה ביחד.

אורנה ואגו: באתר האינטרנט זה בטח יפורסם לפני ושהרשומות יתן את המועד לתוקף של ההוראות.

אתי בנדלר: מועד הפרסום ברשומות אלא אם כן בהודעה עצמה נקבע מועד רטרואקטיבי.

אתי בנדלר: זה מה שאת מנסה לומר?

אורנה ואגו: לא, לא רציתי לתת אפילו מועד רטרואקטיבי.

מרים אילני: יכול להיות מועד רטרואקטיבי לפי הכללים הרגילים של חקיקה רטרואקטיבית.

אתי בנדלר: אם אנחנו צריכים לקבוע כאן מועד למתן תוקף בצורה מפורשת, אז צריכים לכתוב שזה מועד פרסום ברשומות, אלא אם כן בפרסום ברשומות נקבע מועד אחר – מוקדם או מאוחר יותר.

דלית זמיר: אין משמעות פה לעניין של מועד שנקבע ברשומות.

דלית זמיר: ברשומות לא ייקבע מועד, אלא כל העניין זה לתת פרסום למה שנקבע בין הצדדים כמועד רלבנטי.

דלית זמיר: המועד, מבחינת תאריך, לא ייקבע ברשומות .

דלית זמיר: מה שייקבע ברשומות – ברגע שהכסף מועבר באופן כללי במערכת בין X ל- Y זה המועד שאותו אנו רואים כסופי.

דלית זמיר: לכן אני חושבת שברגע שיש פרסום גם ברשומות וגם באינטרנט, ברגע שיש פרסום בשני המקומות לגבי הכלל, זה לא התאריך שקבוע שם, אלא הכלל - אז הכלל הזה תקף כלפי כולי עלמא.

אתי בנדלר: אם הכוונה היא שהמועד הקבוע יהיה מועד הפרסום ברשומות, למיטב הבנתי לא צריכים לגעת בסעיף קטן (ב) כפי שהוא מוצע.

צבי אילן: זה לא המועד ברשומות.

אתי בנדלר: יש כאן קביעה מפורשת שזה לא מקבל תוקף ללא פרסום ברשומות.

צבי אילן: צריך להבין מההוא המועד עליו מדובר.

צבי אילן: המועד עליו מדובר הוא המועד שנקבע בכללי המערכת כמועד שבו נחשב החיוב כקוים.

צבי אילן: על המועד הזה הנגיד יצטרך לפרסם את ההודעה שלו.

איתן אפשטיין: בעצם, מנוסח הסעיף עולה שהנגיד צריך לתת אישור למועד שנקבע בכללים של המערכת.

אורנה ואגו: הוא לא נותן אישור.

איתן אפשטיין: הוא לא נותן אישור כלפעם למועד ספציפי.

אורנה ואגו: הוא גם לא נותן אישור בכלל.

אורנה ואגו: הוא מפרסם - - כדי שזה ייכנס לתוקף כדי - -

איתן אפשטיין: הודעת הנגיד שנותנת תוקף למועד שניתן בכללים.

אתי בנדלר: אני חושבת שהנוסח כפי שהוא מוצע כרגע נותן מענה לכל השאלות שהתעוררו.

איתן אפשטיין: הערה נוספת שהיתה ללשכת עורכי הדין, הערה כללית לסעיף 14 - שאני לא בטוח שנתקבלה על ידי משרד המשפטים ובנק ישראל: לעניות דעתנו היה צריך לכתוב בסוף סעיף 14 שאין בו כדי לפגוע בהוראות סעיף 15.

אתי בנדלר: זו לא טכניקת חקיקה זה ברור שאין בו כדי לפגוע בשום הערה אחרת בחוק.

איתן אפשטיין: סעיף 14(א) דן בעצם במשהו שהוא רישומי, לכאורה.

איתן אפשטיין: הוא דן בפעולות תשלום.

איתן אפשטיין: כלומר, אם פעולת תשלום כלשהי נרשמה, אי אפשר לבטל את הרישום.

איתן אפשטיין: עם זה אין שום בעיה.

איתן אפשטיין: יש שם בסוף – "שלא ניתן לחייב מפעיל בהשבה ובפיצוי" שזה כבר לא אקט רישומי אלא יותר מהותי.

איתן אפשטיין: חשבנו בקונטקסט של סעיף 14(א) - -

קריאות: - - -

מרים אילני: לא הבנו את ההערה.

איתן אפשטיין: אני אחזור -סעיף 14(א) בסוף אומר שהרישום של פעולת תשלום הוא בלתי חוזר.

איתן אפשטיין: ההמשך אומר – אי אפשר לחייב השבה או פיצוי, אם פעל על פי כללי המערכת .

איתן אפשטיין: כללי המערכת הם כללי חוזיים שנקבעו בין צדדים.

קריאה: לעניין הפעולה הבלתי חוזרת.

איתן אפשטיין: אלא אם כן לא הבנו את הטקסט – על זה שוחחנו אתמול כשניסינו להבהיר.

איתן אפשטיין: החשש היה שמדובר פה באיזשהו פטור מהותי, שאי אפשר לחייב מפעיל בפיצוי או השבה, להבדיל מרישום.

דלית זמיר: התכוונו ש- 14(א) מדבר על עניין פרוצדוראלי, טכני.

דלית זמיר: כלומר, אין פה התייחסות מהותית לעסקה העיקרית בין הצדדים, שאותה ודאי ניתן לבטל.

דלית זמיר: כל הכוונה היא שאי אפשר לפנות למפעיל המערכת כי הוא העביר כבר את הכסף לצד השני.

דלית זמיר: אגב, יש הערות ספציפיות בסעיף 15 שמדברות על זה, "על אף האמור בסעיף 14(א)..." – מתייחסות במפורש.

דלית זמיר: אם המפרק, למשל, נותן הוראה למפעיל המערכת, 14(א) יכול לחול.

דלית זמיר: הוא טכני של כל המשתמשים במערכת, ואם הועבר כסף בניגוד לדיני הפירוק, אנחנו נפנה לצד השני , שקיבל את הכסף, ונבטל את ההוראה, אבל לא נפנה למפעיל המערכת, כלומר- לא נפגע בהוראת התשלום עצמה.

דלית זמיר: אי אפשר יהיה להוציא הוראה נוגדת שתבטל את הפעולה ברמה המהותית.

דלית זמיר: בזה, מבחינתנו, ההוראה היא טכנית ולא מהותית לעסקה העיקרית.

דלית זמיר: זה בסדר?

גלעד ארדן: נחה דעתך?

גלעד ארדן: אם כך – אני מאשר את סעיף 14.

אורנה ואגו: (קוראת את סעיף 15) בסעיף קטן (ב) אנחנו מבקשים לשנות.

אתי בנדלר: כן, הם הציעו לשנות.

אורנה ואגו: (ממשיכה בקריאה – סעיף קטן (ג), סעיף קטן (ד), את סעיף קטן (2) אנחנו מבקשים לשנות, שייאמר: "מלוא התשלום לצורך ביצוע הוראת התשלום הועבר לזכות מפעיל המערכת או לזכות המשתתף האחר בטרם מתן צו הפירוק".

גלעד ארדן: אז בעצם, בסעיף הזה אתם כן נותנים קדימות לכללי המערכת על דיני הפירוק, אם אני מבין נכון.

מרים אילני: לא.

מרים אילני: אנחנו אומרים פה – על אף האמור בסעיף 14(ב) שאומר שאנחנו נותנים קדימות לכללי המערכת, במקרה של הליכי פירוק לא ניתן - -

גלעד ארדן: לא ייחשב כסעיף שקוים אלא אם כן מתקיימים שניים: 1.

גלעד ארדן: במועד מתן צו הפירוק החיוב נחשב כבר כחיוב שקוים - -

מרים אילני: ו –(2) זה התנאי המהותי:

מרים אילני: אם הכסף לא עבר מן המשתתף אל מפעיל המערכת או אל משתתף אחר אנחנו לא ניתן תוקף להעברה הזו בהליכי פירוק, משום שהנושים האחרים צריכים לדעת האם הכסף נמצא אצל המשתתף או לא.

מרים אילני: לכן זה חריג לכלל שאנחנו אומרים שאנחנו נותנים תוקף מלא לכללי המערכת בהליכי פירוק.

דלית זמיר: אולי כדאי להוסיף משהו קטן לעניין 14(ב), פה, כי זה נשמע משהו מאד משמעותי שנותנים תוקף לכל הסכמת צדדים שלא תהיה.

דלית זמיר: בעצם, הכוונה פה, בגלל שמדובר במערכת שעושה התחשבנות במסגרת אותו גוף – למשל, מפעיל המערכת יש לו חשבון אחד, של משתתף א', יש את החשבון שלו ויש חשבון של משתתף ב'.

דלית זמיר: הכסף הועבר לחשבון של משתתף א' כדי להעביר אותו למשתתף ב'.

דלית זמיר: מתי תאמר שהכסף הגיע כבר ל – ב', כשהוא עבר למפעיל ?

דלית זמיר: כשהוא עבר מהמפעיל לחשבו המשתתף השני או כשהוא יצא בפועל מתוך המערכת והיגיע לידיים של משתתף ב'?

דלית זמיר: בגלל שזו מערכת שקשה לצבוע בה את המקום המדויק, בשביל זה צריך את 140ב).

דלית זמיר: זה לא שהכוונה פה לקבוע מועד שהוא בכלל לא קשור להעברות הכספים ולתת לו תוקף.

דלית זמיר: לכן, אין מניעה לבוא ולומר שהכלל הזה יחול גם בפירוק, כי צריך לתת ודאות לצדדים מתי רואים את הכסף כאילו הוא הועבר.

דלית זמיר: מה שהיה חשוב לנו בפירוק זה לבוא ולומר שיש תאריך מינימלי, יש מועד מינימלי.

דלית זמיר: זאת אומרת, לא יעלה על הדעת שתקבע שהמועד שהכסף כבר נמצא בחשבון של משתתף א', אצל המפעיל.

דלית זמיר: צריך גם מועד שיראו את זה כאילו זה יצא מהמסה.

דלית זמיר: לכן, מהבחינה הזו היה חשוב לנו לקבוע מועד מינימלי שלפחות זה יצא מהחשבון של משתתף א'.

דלית זמיר: ואז, בעצם, אם זה לא היה במסגרת המערכת כבר הכסף היה נמצא בידיים של ב' ממילא.

דלית זמיר: אם זו היתה עסקה אחרת, א', שבפירוק, היה כבר מעביר את הכסף.

גלעד ארדן: אז אני אומר עוד פעם:

גלעד ארדן: לצורך דיני הפירוק אתם קובעים שמרגע שהכסף יצא מידי המשתתף, בין אם זה למפעיל ובין אם זה למשתתף אחר, הוא יצא, המפרק לא יכול לשים את ידו עליו.

דלית זמיר: הוא יכול לשים את ידו מכל מיני סיבות אחרות, אולי, ומבחינת התמיכה הקניינית, הכסף ניתן ל-ב'.

דלית זמיר: עכשיו יש לך סיבה לבטל את הפעולה הזו?

גלעד ארדן: כל העניין של ביטול ההעברות – העברות פיקטיביות וכל זה - -

דלית זמיר: אם היתה לי עסקה רגילה של א' ו- ב' למסירת מטלטלין – אז בעצם, המטלטלין הועברו ל – ב'.

דלית זמיר: אם יש עילה לבטל את הפעולה מלכתחילה או בדיעבד, אנחנו לא מתייחסים לשאלה הזו.

דלית זמיר: זה פשוט רק לומר שהמטלטלין הועברו כבר לצד השני.

גלעד ארדן: עוד שאלה: אתם אומרים "בנק ישראל יודיע מייד למפעיל המערכת ומפעיל המערכת יודיע על כך למשתתפי המערכת בהתאם לכללי המערכת, ככל שנקבעה בכללים האלה חובת הודעה כאמור".

גלעד ארדן: למה לא שמי שמקים מערכת כזו תהיה לו חובת הודעה מיידית למשתתפים?

גלעד ארדן: הרי פירוק זה לא הליך סודי.

גלעד ארדן: ניתן צו בבית משפט, זה הליך חשוף.

אורנה ואגו: אנחנו בראיה של שתי מערכות שכרגע אנחנו רואים אותן שהכללים האלה יחולו עליהן.

אורנה ואגו: במערכת הזהב באמת יש הוראות כאלה.

אורנה ואגו: במערכת ה- CLS נדמה לי שאין הוראות כאלה של להודיע לכל המשתתפים בכל המדינות.

איתן אפשטיין: אבל הנגיד רשאי לפטור מחלק מהוראות חוק זה את מערכת CLS לצורך העניין.

אורנה ואגו: אבל לא מהוראות 14 ו – 15.

גלעד ארדן: אבל מה זה רע שזה יהיה?

גלעד ארדן: מה הבעיה?

גלעד ארדן: ההודעה יכולה להיות באינטרנט - -

אורנה ואגו: הבנו שזה בעייתי במערכת ה- CLS להודיע למשתתפים.

מרים אילני: העניין הוא שגם המשתתפים האלה הם גופים חזקים.

מרים אילני: מבחינת כללי המערכת המשתתף עצמו יכול לדרוש את ההודעה הזו.

מרים אילני: אני לא צריכה לקבוע בחקיקה חובה על מפעיל המערכת במסגרת היחסים החוזיים בין שני צדדים חזקים מה הם צריכים לעשות ביניהם, כל זמן שזה לא משפיע בסעיפים שאני רוצה להסדיר אותם.

דלית זמיר: זה בעצם סעיף שנועד להגן על המשתתפים האחרים .

גלעד ארדן: אבל אז יש טענת הגנה לכל אחד ממשתתפי המערכת - - לנו אין עניין לסייע להעברות מרמה.

גלעד ארדן: אז למה לא לשפר את העברת המידע כך שלא תישמע טענה של משתתף - -

דלית זמיר: היא לא טענה שתתקבל בפירוק, בכל מקרה.

דלית זמיר: בפירוק יש הליכי פרסום שהם המחייבים.

דלית זמיר: לכאורה, כל משתתף שעשה פעולה כלשהי מול מישהו שמתפרק, כללי הפירוק חלים עליו, ולכן, אם היה פרסום ברשומות, בעיתונים – כפי שאמורים לפרסם הליכי פירוק, זה מחייב אותו.

דלית זמיר: אנחנו לא מסייעים לו פה להתחמק מהדין.

גלעד ארדן: אבל אתם יכולים לעזור להליכי פירוק שהם יהיו ראויים.

גלעד ארדן: לדוגמה - אם משתתף אחד ישמע שיש פירוק ויקבל פה כסף וההעברה היא סופית, אם היינו מכריחים את מפעיל המערכת להודיע לכל המשתתפים אז היינו יכולים להגיד – אדוני, ידעת שהחברה הזו היא כבר בפירוק, ולכן אני, כמפרק, מבטל את ההעברה הזו ומחזיר את הכסף הזה לקופת הפירוק.

דלית זמיר: אני רק אומרת שלידיעה של המשתתף אין נפקות לעניין הליכי הפירוק.

דלית זמיר: זאת אומרת, אם התחילו הליכי פירוק אז אפשר לבטל את הפעולה בלי שום קשר לידיעה הספציפית של אותו משתתף, כיוון שחלה עליו חובת ידיעה מכוח הדין הכללי.

דלית זמיר: אם יש פרסום – כולם חייבים לדעת גם אם לא ידעו בפועל.

דלית זמיר: זה נכון שהמערכת הזו יכולה לסייע, להיות מעין מערכת פרסום נוחה.

דלית זמיר: מהבחינה הזו אנחנו מקלים על המשתתפים, נותנים להם עוד דרך פרסום.

דלית זמיר: אבל מאחר שהמשתתפים הם חזקים – אם לא כתוב את זה בכללי המערכת – הם לא צריכים לצפות לקבל את ההודעה הזו דרך המערכת.

גלעד ארדן: לא הבנתי.

גלעד ארדן: למה ההנחה היא שהמשתתפים הם חזקים?

מרים אילני: אלה בנקים, מוסדות פיננסיים.

גלעד ארדן: זה ב- CLS.

קריאות: גם ב - -.

גלעד ארדן: רק מוסדות פיננסיים?

קריאה: כן.

מירב לשם: אני רוצה להעיר שהסעיף הזה, בפרקטיקה, כשמשתתף יוכרז עליו כעל פושט רגל כולם יידעו את זה הרבה קודם.

מירב לשם: בפועל, כשיהיו לו בעיות פיננסיות - ימונה לו מנהל מורשה.

מירב לשם: התהליך של פשיטת רגל הוא בא רק בסוף.

אתי בנדלר: זאת אומרת שאין סיכוי שתוגש בקשה לפירוק מוסד פיננסי וזה לא יהיה ידוע.

גלעד ארדן: מכוח מה אתם אומרים שמשתתף זה רק מוסד פיננסי, מכוח זה שהגדרה של משתתף זה מי שרשאי לתת או להעביר הוראות תשלום ישירות במערכת התשלומים?

רונית ציטיאט: מכוח כללי המערכת.

רונית ציטיאט: כשאנחנו מתייחסים למערכת זהב, למשל.

רונית ציטיאט: המשתתפים במערכת זהב זה מי שמחזיק חשבון בבנק ישראל.

גלעד ארדן: אבל יכול להיות שיהיו עוד מערכות בעתיד, שיוגדרו.

גלעד ארדן: השאלה -מה פה בחוק אומר לי שמשתתף יהיה בהכרח מוסד פיננסי?

אורנה ואגו: יש הגדרה של מערכת תשלומים.

אורנה ואגו: אז זה אמנם לא אומר שכל המשתתפים חייבים להחזיק חשבון בבנק ישראל, אבל אנחנו הוספנו את הסיפא הזו – "שכולם או חלקם מחזיקים חשבון בבנק ישראל" כדי להראות שאנחנו לא מדברים על מערכות קטנות.

גלעד ארדן: אז תורידו את "או חלקן".

גלעד ארדן: למה "או חלקן"?

אורנה ואגו: כי זה יכול להיות מסלקות, למשל.

אורנה ואגו: גם המסלקה היא משתתף, והיא לא מחזיקה חשבון בבנק ישראל.

צבי אילן: אנחנו, בסעיפים האלה מדברים על מערכת תשלומים מבוקרת מיועדת.

צבי אילן: מערכות כאלה מוכרזות על ידי הנגיד.

צבי אילן: הוא לא יכריז על כל מערכת ככזו.

צבי אילן: הוא יכריז רק על מערכת שיש לה חשיבות כלל משקית ובמערכת הזו משחקים שחקנים חזקים.

אורנה ואגו: התנאים להכרזה הם סעיפים 2 ו- 3, והם מדברים על מערך התשלומים במערכת שיש לה חשיבות למערך התשלומים במשק, ליציבות המוניטרית והפיננסית.

אורנה ואגו: אנחנו לא יכולים להכריז על מערכת קיקיונית או מערכת קטנה שאין לה שום השפעה על המשק.

גלעד ארדן: אבל יכול להיות שייכללו בה גם חברות גדולות שלא מחזיקות חשבון בהכרח בבנק ישראל והן יכולות להגיע גם לפירוק.

גלעד ארדן: לפי ההערה של נציגת הבורסה אין צורך בכלל בכל הסעיפים האלה כי יידעו מראש לגבי כל הפירוק, ואז אולי באמת אין צורך בסעיפים 14 ו – 15.

גלעד ארדן: .

גלעד ארדן: ברגע שכולם יודעים מראש, דיני הפירוק גוברים על ההסכמות החוזיות, לא?

דלית זמיר: הכוונה בסעיפים האלה היתה דווקא לתת איזושהי הטבה כדי לאפשר לאותו משתתף להמשיך ולפעול במערכת גם אחרי שהוגשה הבקשה.

דלית זמיר: אם באמת לא היה כתוב בסעיף (ב9 למשל, אז ברגע שהיתה מוגשת בקשה היו מעיפים אותו מהמערכת, גם אם הבקשה היתה מופרכת, כדי לא להיות חשופים לאיזשהו סיכון של הליכי הפירוק.

דלית זמיר: בעצם הסעיפים האלה נועדו להקנות ודאות גם כאשר מתנהלים הליכי פירוק.

גלעד ארדן: משרד הכנ"ר היה שותף בהליכי החקיקה האלו?

דלית זמיר: כן.

גלעד ארדן: והוא נתן את דעתו על כל ההשלכות שיהיו בהליכי פירוק?

גלעד ארדן: אין כאן נציג שלו, אני מבין.

גלעד ארדן: אם אתם אומרים שהוא היה שותף, אני לא אערער על שיקול דעתו.

גלעד ארדן: אני אמנם עשיתי התמחות בנושא אבל אני כבר לא זוכר את זה ברמה כזו גבוהה.

גלעד ארדן: אני פשוט לא רוצה שהמערכת הזו תהווה איזשהו מפלט בשום נסיבה להימלט מדיני הפירוק ופשיטת הרגל.

אורנה ואגו: (קוראת סעיף קטן (ה), סעיף קטן (ו), סעיף קטן (ז), סעיף קטן (ח).

אורנה ואגו: בסעיף (ח)(2), בסופו אני מבקשת לעשות תיקון:

אורנה ואגו: יראו הודעה שנשלחה בידי בנק ישראל למפעיל של מערכת מבוקרת מיועדת באמצעות מערכת אלקטרונית המשמשת את בנק ישראל ואת המערכת המבקרת המיועדת לשם העברת הוראות תשלום בהודעה שהתקבלה על ידי מפעיל המערכת : "..

אורנה ואגו: במועד שבו נשלחה", "...

אורנה ואגו: אלא אם כן הוכיח מפעיל המערכת שלא קיבל את ההודעה.

אורנה ואגו: .." וכאן אני מבקשת להוסיף: "...או שקיבל אותה במועד אחר, מטעמים שאינם בשליטתו".

גלעד ארדן: מה זה "מטעמים שאינם בשליטתו"?

אורנה ואגו: אנחנו מדברים פה על מערכת ה- swift, זו המערכת שאנחנו רואים לנגד עינינו.

אורנה ואגו: אם יש איזושהי תקלה – הוא יכול לסגור את המערכת ואז הוא לא יקבל הודעות, אבל אם המערכת פתוחה ויש תקלה במערכת עצמה, והוא לא קיבל בשל כך את ההודעה, לזו הכוונה.

גלעד ארדן: ואם אין מישהו מול המסוף לאורך שעה וחצי?

אורנה ואגו: זו בעיה של מפעיל המערכת.

אורנה ואגו: הוא חייב - -

גלעד ארדן: אם זה שהיה מול המסך הרגיש לא טוב ועזב את המשמרת, זה בשליטתו?

קריאות: כן.

אתי בנדלר: הוא היה צריך להיערך.

אתי בנדלר: זה לא מסוג התקלות שאי אפשר לצפות אותן, שמישהו מרגיש לא טוב.

גלעד ארדן: אז מה זה "טעמים שלא בשליטתו"?

גלעד ארדן: לא שום דבר שקשור - -

אתי בנדלר: הפסקת חשמל כללית שהפילה את כל מערכות המחשוב.

רונית ציטיאט: מערכת ה- swift זו בעצם מערכת תקשורת בינלאומית שמשמשת להעברה של הוראות תשלום בכל העולם.

רונית ציטיאט: יכול להיות שתהיה פתאום איזושהי נפילה - קורה שיש להם הפסקה.

רונית ציטיאט: זה לא קורה הרבה, אבל זה קורה.

רונית ציטיאט: על זה מדובר, שבעצם – לתקופה מסוימת המערכת של ה- swift לא מתפקדת, ובדיוק בתקופת הזמן הזו אנחנו שלחנו את ההודעה.

גלעד ארדן: אז זה כוח עליון.

אתי בנדלר: בדיוק אנחנו מתווכחים אם "כוח עליון" צר יותר מאשר "מטעמים שאינם בשליטתו".

גלעד ארדן: כי גם זה יפתח אחר כך פתח לוויכוחים משפטיים.

גלעד ארדן: "מטעמים שאינם בשליטתו" מופיע בעוד דברי חקיקה?

אתי בנדלר: לדעתי – כן.

אתי בנדלר: לא בדקתי, אך כך נראה לי.

אורנה ואגו: אני לא זוכרת את הניסוח.

גלעד ארדן: אז אני מבקש לדיון הבא – שבו נסיים את החוק, להחזיר תשובה על הניסוח של "מטעמים שאינם בשליטתו".

גלעד ארדן: הנה, גילינו שבין הדיון הראשון לדיון השני היו לכם תובנות חדשות.

אתי בנדלר: לא, רוב התובנות היו דברים ששוחננו עליהם עוד לפני שהתחילו הדיונים כאן, בוועדה.

גלעד ארדן: אתם רוצים לתת הסבר כללי על 15?

גלעד ארדן: סיימנו לקרוא אותו.

דלית זמיר: רוב הדברים – דיברנו עליהם.

דלית זמיר: סעיף קטן (א) – להודיע למפעילי המערכת, לפחות, מאשר שיש פה הוראות פוזיטיביות שחלות עליהם במקרה של פירוק, להודיע להם על צו הפירוק.

דלית זמיר: סעיף (ב) מתייחס לסעיף 268 לפקודת החברות.

דלית זמיר: הסעיף הזה קובע שבעצם כל הפעולות שמבוצעות ממועד תחילת הפירוק, שהוא מועד הגשת בקשת הפירוק ועד צו הפירוק, אם ניתן, בסופו של יום צו פירוק – בטלות.

דלית זמיר: החשש מהפעלת סעיף כזה זה בעצם פגישה ביציבות המערכת כי אי אפשר בעצם להסתמך על פעולות שמתבצעות בתקופה הזו, כי יכול להיות שהן תבוטלנה בדיעבד.

דלית זמיר: על מנת למנוע את החשש הזה ולתת יציבות וודאות למערכת בא כלל הפוך מבחינת החזקה.

דלית זמיר: הפעולות יהיו תקפות אלא אם כן ייקבע , אם בית המשפט יטען או יאמר שהם נעשו ללא תום לב או ללא תמורה, או כתוצאה מהעדפת מרמה.

גלעד ארדן: נחדש את הדיון מייד.

גלעד ארדן: (הדיון הופסק והתחדש לאחר 5 דקות) אני מחדש את הדיון.

גלעד ארדן: חשבתם על ניסוח בינתיים, לגבי "בשליטתו"?

אורנה ואגו: כן.

אורנה ואגו: זה נלקח מחוק ניירות ערך: "מטעמים שלא יכול היה למנעם באמצעים נאותים" .

גלעד ארדן: זה לא מה שכתוב כאן.

קריאה: אנחנו רצינו "מטעמים שאינם בשליטתו" אבל אתה אמרת שזה יותר מדי רחב.

גלעד ארדן: מה כתוב בחוק ניירות ערך?

גלעד ארדן: לגבי איזה נושא?

מרים אילני: זה בנושא של שלילת אחריות.

מרים אילני: נושא משרה אחראי לפרט מטעה בתשקיף, אחריות מוחלטת כמעט, אלא אם כן הוכיח שנקט בכל האמצעים הנאותים שלא יהיה פרט מטעה.

מרים אילני: זו לא אותה מטריה, אבל הרעיון הוא שאתה יכול להוכיח שנקטת באמצעים נאותים.

אתי בנדלר: אני מציעה שאם הוועדה לא תסיים היום את דיוניה – תובא הצעה לישיבה הבאה.

גלעד ארדן: רציתי כן לסיים אבל אני לא מרוצה מהניסוח הזה, אני חושש ממנו.

אתי בנדלר: אז אם תחליט לאשר את סעיף 15 תאשר , חוץ מהתיבה הזו, חוץ מהסיפה.

גלעד ארדן: אם כך – אני מאשר את סעיף 15 חוץ מהמשפט האחרון.

מרים אילני: יש בעיה עם הנוסח החילופי שהצענו?

מרים אילני: זו בדיוק הכוונ ה- שאם הוא עשה גיבוי למערכת, עשה כל מה שניתן היה, ובכל זאת התקלה גרמה לזה שההודעה לא היגיעה.

מרים אילני: נראה לי שזה מתאים.

מרים אילני: נקט באמצעים נאותים ובכל זאת ההודעה לא הגיעה.

גלעד ארדן: אבל איפה היתה בעבר פרשנות של בית המשפט או של המחוקק למה זה "אינם בשליטתו"?

גלעד ארדן: מה זה "טעמים שאינם בשליטתו"?

מרים אילני: אז אנחנו מורידים את זה, זה במקום.

מרים אילני: זה נוסח חלופי.

מרים אילני: אנחנו מקבלים את הערתך, ובמקום שיהיה כתוב : "שלא קיבל את ההודעה מטעמים שאינם בשליטתו" יהיה כתוב: "שלא קיבל את ההודעה מטעמים שלא יכול היה למנעם באמצעים נאותים".

גלעד ארדן: מה זה "אמצעים נאותים"?

מרים אילני: זה מופיע בהמון הוראות בחקיקה של אחריות נושאי משרה כאשר האחריות היא כמעט מוחלטת והוא יכול להוכיח שהוא לא אחראי אם הוא נקט באמצעים נאותים, ולפעמים כתוב : "אמצעים סבירים" על מנת שהמחדל הזה לא יקרה.

מרים אילני: זה מופיע בחקיקה רבה.

גלעד ארדן: נחה דעתך מזה?

אתי בנדלר: כן.

מרים אילני: הנוסח הזה מופיע גם כשמדובר על אחריות פלילית.

אתי בנדלר: אז אם כך: "מטעמים שלא היה יכול למנעם באמצעים נאותים".

גלעד ארדן: אני מאשר את הסעיף.

אורנה ואגו: אני מציעה לחזור לסעיפים 3 ו –10 שדילגנו עליהם.

אורנה ואגו: סעיף 3 – (קוראת את סעיף 3).

אורנה ואגו: אני מבקשת לתקן את הרישא: "הנגיד רשאי, לאחר שנתן למפעיל של מערכת תשלומים הזדמנות להשמיע את הערותיו, להכריז על מערכת מבוקרת כמערכת מבוקרת מיועדת לצורך החלת הוראות סעיפים 14 ו – 15 על אותה מערכת.

אורנה ואגו: ..." ( ממשיכה בקריאה).

אורנה ואגו: סעיף 2 קבע את התנאים להכריז על מערכת כמערכת מבוקרת ומערכת שהוכרזה כמבוקרת, הנגיד רשאי להכריז עליה לפי סעיף 3 כמערכת מבוקרת מיועדת אם היא מהותית ליציבות - - לפי התנאים שבסעיפים 1,2, ו – 3.

גלעד ארדן: הערות?

גלעד ארדן: אין.

גלעד ארדן: אני מאשר את סעיף 3.

אורנה ואגו: סעיף 10.

אורנה ואגו: מבקשת למחוק את המילים "לצורך פרק זה".

אורנה ואגו: אני מבקשת להוסיף אחרי "מערכת מבוקרת מיועדת" – "קיומם ותכנם של כללי מערכת המסדירים את המועד ואת התנאים שבהתקיימם תיחשב פעולת תשלום כמשמעותה בסעיף 14(א) כפעולה בלתי חוזרת או שבהתקיימם ייראו חיוב שבשלו התקבלה במערכת הוראת תשלום כחיוב שקוים.

אורנה ואגו: (ממשיכה בקריאה).

אורנה ואגו: ב-(3) אני מבקשת לתקן: "סבירות התנאים להשתתפות משתתף במערכת".

אורנה ואגו: אנחנו משתמשים במונחים "יציבות" ו "יעילות" בכמה סעיפים , וכאן אנחנו מבהירים למה אנחנו מתכוונים כשאנחנו משתמשים במונחים האלה, כאשר לצורך הגדרת "יציבות" אנחנו גם במערכת מבוקרת מיועדת אנחנו בוחנים שאכן יש כללים ובודקים את תכנם של הכללים שעומדים בסעיפים 14 לחוק.

גלעד ארדן: הערות?

גלעד ארדן: תודה, אני מאשר את סעיף 10.

גלעד ארדן: ממשיכים בסעיף 16.

אורנה ואגו: (קוראת את סעיף 16).

אורנה ואגו: חוק בנק ישראל מאפשר לבנק ישראל לתת אשראי לתאגידים בנקאיים.

אורנה ואגו: פה אנחנו מתייחסים לאשראי שניתן למשתתפים במערכת, לא רק לתאגידים בנקאיים.

אורנה ואגו: למשל – מסלקות.

אורנה ואגו: רוב המשתתפים במערכת הם באמת תאגידים בנקאים והמדובר באשראי תוך יומי – בתוך היום אפשר לתת אשראי והוא צריך להיפרע עד סוף היום.

אורנה ואגו: אם ניתנים ניירו ערך כשיעבוד לצורך האשראי הזה,אנחנו מבקשים להחיל עליו את ההוראות שייקבעו בהמשך בתיקון עקיף לחוק בנק ישראל.

אתי בנדלר: אולי כדאי לקרוא את הסעיף החדש הזה, סעיף 44א?

אתי בנדלר: הסעיף החדש המוצע לחוק בנק ישראל.

אורנה ואגו: קוראת את סעיף (23).

אתי בנדלר: אני רוצה להעיר שאם אני מבינה נכון התיקון הזה הוא תיקון כללי שאיננו מתייחס רק למשתתפים מערכות שעליהם חלה הצעת החוק שלנו.

אתי בנדלר: תהיה לו השלכה גם עליהם.

אורנה ואגו: כן, כי אנחנו מחילים אותו על המשתתפים, ואת ההסדר לגבי שיעבוד.

אתי בנדלר: אז אולי תסבירי את זה.

גלעד ארדן: לא הבנתי.

גלעד ארדן: מה זאת אומרת – אם בנק רוצה לגייס אשראי והוא משעבד ניירות ערך – מה, של הבנק?

אורנה ואגו: ניירות ערך שהבנק מחזיק, שאותו תאגיד בנקאי מחזיק.

אורנה ואגו: אגרות חוב כלשהן שהוא מחזיק, הוא רוצה לשעבד אותם לטובת בנק ישראל כדי לקבל אשראי מבנק ישראל.

אתי בנדלר: ולא מדובר על אשראי יומי אלא בכלל על אשראי, נכון?

אורנה ואגו: סעיף 44א זה בחוק בנק ישראל והוא מדבר בכלל על אשראי.

אורנה ואגו: הסדר מסוים מתוכו אנחנו רוצים להחיל על מתן אשראי פה.

גלעד ארדן: - - -

אורנה ואגו: היום כבר קיים – סעיף 42 לחוק בנק ישראל קובע שהנגיד רשאי לתת אשראי.

גלעד ארדן: זו תופעה קימת?

אורנה ואגו: ודאי.

אורנה ואגו: לצורך הבטח התפעול היעיל של המערכת לחוק מערכות תשלומים – יכולה להיות בעית נזילות זמנית של בנק או של משתתף בחלק מהיום, שתיפתר עד סוף היום – שהוא צפוי לקבל כספים ובינתיים, על סמך זה הוא כבר מעביר כספים, אבל רק בסוף היום הוא יקבל את אותם כספים.

אורנה ואגו: אז אנחנו מאפשרים לקחת מבנק ישראל אשראי, כמובן – כנגד ביטחונות והוא צריך להיפרע עד סוף היום.

גלעד ארדן: אני רוצה להבין: "ייראו אותו כשיעבוד קבוע ראשון ובלבד שניירות ערך רשומים לזכות הבנק..." מה זה "מתווך פיננסי כהגדרתו בסעיף 50א?

מרים אילני: תאגיד בנקאי או מסלקת הבורסה.

מרים אילני: גוף פיננסי.

גלעד ארדן: איפה אדם יכול לדעת שהבנק שיעבד את ניירות הערך האלה, ברשם החברות?

מרים אילני: לפי חוק המשכון ופקודת החברות – כשמישהו רוצה לשעבד נכס מסוים ושהשיעבוד יהיה תקף כלפי צד ג', יש שתי אפשרויות: אפשרות אחת היא לרשום את זה אצל רשם החברות או רשם המשכונות או ששיעבוד מופקד, משכון מופקד.

מרים אילני: כלומר – אם אתה מחזיק בנכס אז אתה לא - - מה שההסדר הזה בא לעשות בעקבות המצב בארצות הברית, ועשינו את זה כבר בחוק ניירות ערך לגבי ניירות ערך שמסלקת הבורסה משעבדת לטובתה- אמרנו שבמקום ההליך הזה של פיקדון, שאתה מחזיק את המשכון המופקד, במקום זה – אם יש לך שליטה על ניירות הערך , אתה בעצם יכול לסחור בהם והם רשומים על שמך אצל תאגיד אחר, אנחנו נראה את זה כמשכון מופקד ואין צורך לרשום את זה אצל רשם החברות.

גלעד ארדן: זה לגבי כל אחד, או רק לגבי בנק ישראל?

מרים אילני: זה בנק ישראל ומסלקת הבורסה.

מרים אילני: זה כבר מופיע היום לגבי מסלקת הבורסה.

גלעד ארדן: זה רק לגבי שיעבודים שניתנו לטובת בנק ישראל - -

מרים אילני: ולטובת מסלקת הבורסה.

מרים אילני: נכון.

מרים אילני: אתה שואל בטח – אם ההסדר הזה כל כך טוב אפשר לעשות אותו כלפי כולי עלמא.

מרים אילני: אני מסכימה אתך.

מרים אילני: אנחנו הולכים צעד צעד.

מרים אילני: זו שאלה נכונה.

גלעד ארדן: מה קורה היום, נניח שאין את החוק הזה?

מרים אילני: צריך לרשום את זה אצל רשם החברות.

גלעד ארדן: כדי שיהיה לו תוקף כלפי נושים אחרים.

מרים אילני: נכון.

גלעד ארדן: אז תרשמו – ברשם החברות.

גלעד ארדן: אני אגיד לך מה הבעיה שלי – אתם, אגב נושא ספציפי לגבי מערכות תשלומים, מביאים פה תיקון שההשלכות שלו הן השלכות מאד משמעותיות.

גלעד ארדן: אני לא מכיר את כל ההשלכות האלו, והייתי מעדיף שכרגע לא נכניס את זה פה.

גלעד ארדן: כאשר תביאו את התיקון לחוק בנק ישראל שמן הסתם לא יגיע לוועדה הזו, לגבי סדרי הקדימויות על שיעבוד ניירות ערך, אז ידונו בוועדת הכספים בהשלכות של זה.

גלעד ארדן: נראה לי מוזר שאגב מערכות התשלומים נשנה גם את כל נושא שיעבוד ניירות ערך.

מרים אילני: הדבר הזה היה נחוץ כאן בגלל האשראי התוך יומי.

גלעד ארדן: בינתיים, את האשראי הזה שאתם מדברים עליו תרשמו גם ברשם החברו.

אורנה ואגו: אפשר היה, נניח, להעביר את ההסדר הזה רק לצורך האשראי התוך יומי, אבל אם בנק לא פורע עד סוף היום את האשראי ומבקש להרחיב אותו ליום נוסף, כי אז אנחנו נצטרך להגיד לו שאנחנו לא יכולים?

אורנה ואגו: שאנחנו לא יכולים להעמיד יותר אשראי ואנחנו צריכים ללכת לרשם החברות לרשום אותו.

אורנה ואגו: אז זה לא יתאפשר.

אורנה ואגו: אחד בעצם קשור בשני.

מרים אילני: אני רוצה להסביר – לבנק ישראל יש ניירות ערך שרשומים - -

גלעד ארדן: רגע, אני רוצה לשאול אותה – מה זה משנה אם זו מערכת כזו?

גלעד ארדן: ומה קורה היום?

גלעד ארדן: היום בנק ישראל נתן אשראי לא במערכת הזו, עבר המועד והוא רוצה ארכה.

גלעד ארדן: אתם הולכים עוד פעם לרשם החברות?

אורנה ואגו: הרישום הוא בדיעבד.

אורנה ואגו: הוא לא רישום בזמן אמת.

גלעד ארדן: מה, אתם לוקחים סיכון?

אורנה ואגו: יש לנו שיעבוד סף.

אורנה ואגו: ויש לנו פיקדונות.

גלעד ארדן: נכון שיש לכם שיעבוד סף, אבל הוא לא נותן מענה לכל - -

קריאות: - - -

קריאה: אנחנו רוצים להסדיר את העניין, אנחנו חושבים שזה לא בסדר.

גלעד ארדן: אבל תסכימי אתי שאגב הנושא של מערכות תשלומים להסדיר את הרצון שלכם שזה יהיה שיעבוד קבוע ולא שיעבוד סף - - -

צבי אילן: אני חושב שזה קיים כבר, זה קיים בחוק ניירות ערך.

צבי אילן: הסידור הזה כבר קיים היום.

אורנה ואגו: זה כבר קיים בטיוטה הוירטואלית של חוק בנק ישראל.

אורנה ואגו: זה מקדים קצת את הדיון.

אורנה ואגו: זה דבר שהוא מחויב המציאות.

אורנה ואגו: נכון שהיה יותר הגיוני לעשות את זה בסדר הנכון, וקודם כל לתקן את חוק בנק ישראל ואחר כך להפנות ל - -

גלעד ארדן: כפי שאתם היום בבעיה, גם אם אשראי שאתם נותנים היום – אם אתם רוצים להאריך אותו, זאת הבעיה שנוצרת, או שהרישום הוא בדיעבד, וזו בעיה נוספת, אז גם פה, במערכות תשלומים -בינתיים תהיה הבעיה הזו.

גלעד ארדן: תביאו תיקון לחוק בנק ישראל שיידון בוועדה הייעודית.

גלעד ארדן: גם כך החוק הזה בסימן שאלה האם הוא היה צריך להיות נדון פה.

גלעד ארדן: גם כך אני לא שלם לגמרי עם עצמי עם כל המידע שהיה צריך להינתן פה, בוועדה.

גלעד ארדן: אבל להרחיב את זה לתיקונים לחוק בנק ישראל ולגבי שיעבוד ניירות ערך – זה לא ראוי, פשוט.

גלעד ארדן: לא שאני אומר שזה לא בסדר.

גלעד ארדן: אין לי עמדה עניינית כרגע עוד בעניין הזה, אבל מבחינת הליכי חקיקה זה לא הדבר הנכון לעשות.

גלעד ארדן: אז תביאו בדחיפות את התיקון ל- 44א ותוסיפו לזה גם את התוספת הזו שפה, בסעיף 16 ותתחילו את התהליך הזה במקביל.

אורנה ואגו: אם נתקן ב- 16 ולא נעשה על דרך ההפניה אלא נכתוב את כל ההוראות כרגע לצורך האשראי, נכניס אותם בתוך סעיף 16?

גלעד ארדן: באילוץ – אני מוכן לקבל את זה, למרות שאני לא מבין למה פה כן צריך לעשות את השינוי ובשיעבוד כללי של ניירות ערך להבטחת אשראי צריכים לחול דינים אחרים.

אורנה ואגו: אני חושבת שבשני המקרים צריכים לחול אותם דינים אבל אני מציעה, בבחינת הרע במיעוטו – לפחות, אם אתה לא רוצה כרגע לדון - -

גלעד ארדן: מה יקרה אם כרגע נפצל את הסעיף הזה – 16 ו – 23, ותביאו אותו בנפרד?

אורנה ואגו: אנחנו לא מרוצים כרגע ממערכת הביטחונות.

אורנה ואגו: אנחנו רוצים לתקן את זה מוקדם, ככל האפשר.

רונית ציטיאט: אם אפשר להסביר את ההיבט העסקי –בנק ישראל נותן אשראי לבנקים תמורת ביטחונות והוא מתחייב לתת אשראי תוך יומי.

רונית ציטיאט: את האשראי התוך יומי הזה הבנקים מנצלים במשך היום במערכת ויכול להיות מצב שבסוף היום הם בעצם לא יכולים להחזיר אותו.

רונית ציטיאט: אנחנו יצרנו מנגנון במערכת שלוקח את האשראי התוך יומי וממיר אותו לאשראי בין יומי, ללילה, כאשר אשראי תוך יומי הוא ללא ריבית ואשראי בין יומי כולל ריבית.

רונית ציטיאט: במקרה ולא יהיה את הסעיף הזה שמתייחס לאשראי הכולל, כי אנחנו, פה, בסעיף 16, מתייחסים לאשראי התוך יומי בלבד.

רונית ציטיאט: אם לא יהיה לנו את הבין יומי למעשה אנחנו נשארים פה בתהליך, בתהליך עצמו שכבר קיים, כבר עובד, הוא למעשה חשוף.

רונית ציטיאט: יש פה חשיפה משפטית, אם אני מבינה נכון.

גלעד ארדן: אבל התהליך הזה חשוף גם היום באשראי שאתם נותנים לבנקים הרגילים.

גלעד ארדן: אין הבדל בין אם זה במערכת הזו ובין אם זה ניתן היום לצרכים אחרים של הבנקים.

גלעד ארדן: הרי שאלתי בתחילת הדיון בסעיף האם היום זה ניתן כדבר שבשגרה.

גלעד ארדן: אמרתם שכן.

גלעד ארדן: זאת אומרת – ם

גלעד ארדן: היום הבנקים לוקחים אשראי מבנק ישראל לצרכים שלהם.

גלעד ארדן: זו התשובה שנתתם.

אורנה ואגו: במערכת הזו הם לוקחים יותר.

אורנה ואגו: מאז שמערכת זהב פועלת יש צורך יותר בנזילות.

רונית ציטיאט: אנחנו כתבנו את כללי המערכת, ושם הסדרנו את הנושא של אשראי תוך יומי ואת כל הדברים שלמעשה חסרים לנו, שנמצאים בחוק ולא נמצאים, ואנחנו בעצם פועלים שלא על פי חוק במצב הזה.

גלעד ארדן: חבל.

רונית ציטיאט: למעשה- החשיפה שנובעת כתוצאה מזה שאין לנו חוק - זה בסעיפים של פשיטת רגל, 14 ו-15 בעיקר.

רונית ציטיאט: וגם השיעבוד.

רונית ציטיאט: מה שאני אומרת – אם היה אפשר להרחיב בסעיף 16 ולכלול כאן את כל מה שאנחנו צריכים לגבי האשראי ה תוך יומי, אולי זה היה יכול לעזור.

מרים אילני: הצורך באשראי התוך יומי התגבר עכשיו עם המערכת החדשה, ולכן התיקון עכשיו דחוף יותר.

מרים אילני: הערה שניה – לא קיבלנו הערות מהגורמים הרלבנטיים שיכולים להעיר על הנושא הזה.

מרים אילני: הערה שלישית – פה מדובר בקביעה שאומרת: זה ניירות ערך שרשומים על שמו של בנק ישראל,של הנושה.

מרים אילני: הם רשומים על שמו אצל תאגיד אחר, למשל – אצל בנק לאומי.

מרים אילני: שום נושה לא יכול לחשוב שזה נכס שהוא לא של בנק ישראל.

מרים אילני: כלומר, גם מבחינת ההגנה על הנושים, יש כאן הגנה מלאה.

גלעד ארדן: את גם עורכת דין?

מרים אילני: כן.

גלעד ארדן: כל אדם שנדרש לברר האם איזשהו נכס של מישהו אחר שהוא עושה איתו עסקים משועבד או לא, יודע מה הן הכתובות שבהן הוא נדרש לברר את זה.

גלעד ארדן: את באים פה ומבקשים לפטור את בנק ישראל לרשום את השיעבוד ברשם החברות, דבר שהוא - -

מרים אילני: אבל הנכס הזה, שהוא לכאורה של בנק לאומי רשום על שם בנק ישראל.

מרים אילני: אף נושה לא יחשוב שהנכס הזה הוא - -

גלעד ארדן: איפה הוא רשום?

מרים אילני: אצל בנק לאומי, בחשבון של בנק לאומי.

מרים אילני: או במסלקת הבורסה.

מרים אילני: יש חשבון של בנק ישראל וניירות הערך האלה רשומים על שם בנק ישראל למרות - -

גלעד ארדן: אז אם זה כל כך טוב – אז למה אתם לא עושים את זה כבר לגבי כולם?

מרים אילני: אני הערתי את זה ואני מסכימה אתך.

מרים אילני: אני רק אומרת שזה חדשני לעומת השיטה בארץ.

מרים אילני: בארצות הברית זה נוהג כבר שנים רבות.

מרים אילני: העתקנו את השיטה מארצות הברית למסלקת הבורסה.

גלעד ארדן: אז תרחמו עלי – שאני לא אעשה משהו שהוא חדשני בהליכי פירוק ופשיטת רגל אגב חוק שנועד להסדיר את מערכת התשלומים הממוחשבת שאתם מפעילים אותה עוד לפני שעבר החוק, לדבריכם.

מרים אילני: כבר עשינו את זה לפני שלוש שנים עם מסלקת הבורסה.

מרים אילני: עשינו את זה כבר.

מרים אילני: כבר אז בנק ישראל גם רצה את זה.

מרים אילני: אמרנו שנראה איך זה פועל ואיך המנגנון הולך ואנחנו לא רואים סיבה לעכב את זה.

גלעד ארדן: תמשיכו.

גלעד ארדן: בנתיים אני אחשוב על זה.

צבי אילן: מאחר ויש אשראי תוך יומי ובין יומי – למה לכתוב שאשראי ייפרע ביום הוא ניתן?

צבי אילן: הרי הוא יכול להתגלגל לאשראי בין יומי.

אורנה ואגו: קודם כל – הוא נפרע במערכת ביום שבו הוא ניתן.

צבי אילן: אבל זה לא עלול להטיל איזושהי הגבלה על יכולתו של בנק ישראל להעניק אשראי בין יומי?

אורנה ואגו: אז אתה עובר למערכת של האשראי הבין יומי.

גלעד ארדן: אני מאשר את 16 (א) ו- (ב), ואת (ג) אני משאיר בצריך עיון.

גלעד ארדן: (א) ו-(ב) בעצם לא תלויים ב- (ג).

גלעד ארדן: תמשיכי ב- 17.

אורנה ואגו: ממשיכה בקריאה – סעיף 17.

אורנה ואגו: זה עוד סעיף של דרישת מידע.

אורנה ואגו: פה הוא כללי כלפי כל מפעיל מערכת, לאו דווקא מבוקרת או מיועדת.

אורנה ואגו: אבל מדובר במידע סטטיסטי, לא במידע פרטני.

גלעד ארדן: ההחלטה שלי היא שנסיים כרגע.

גלעד ארדן: אני מודע לצורך שלכם לסיים את כל הליכי החקיקה עד 4 בפברואר ולכן, במידה ותעבירו לי חומר מפורט יותר על המשמעויות של 44א' ובאתר הוועדה יפורסם השינוי שהוועדה עומדת לקיים בחוק בנק ישראל בנושא של שיעבוד ניירות ערך להבטחת אשראי, אז אני אסכים לדון בזה בדיון הבא.

גלעד ארדן: ככל שתעבירו את זה מהר יותר – ניתן יהיה לסיים את החקיקה בכנסת עד למועד שאתם זקוקים לו.

גלעד ארדן: אני מציע שגם לגבי הסעיפים הבאים תראו אם אין שם דברים שמצדיקים איזשהו פרסום מוקדם, לפחות שלנו, באתר הוועדה, כדי שלציבור תהיה אפשרות להגיב לסעיפים השונים.

גלעד ארדן: אני עדיין לא מאשר את סעיף 17.

גלעד ארדן: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.