ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 453, 2008-01-09 10:00

גלעד ארדן: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

גלעד ארדן: על סדר היום החלטת הממשלה בעניין קיצוץ היתרי העסקה לעובדים זרים במסעדות האתניות.

גלעד ארדן: הקדמה קצרה שלי: מזה כמה שנים מדיניות הממשלה היא לצמצם באופן אגרסיבי את מספר העובדים הזרים המועסקים במדינת ישראל, בין אם העובדים שעוסקים ברשיון, ודאי כשמדובר שלא ברשיון.

גלעד ארדן: אישית, אני חושב שזו מדיניות נכונה, היא היתה יותר נכונה כשהיו לנו אחוזי אבטלה גבוהים במשק הישראלי.

גלעד ארדן: לשמחת כולנו, המדיניות הזו יחד עם צעדים נוספים הביאו לכך שהיום האבטלה פחתה באופן משמעותי ואנו נמצאים על אחוז אבטלה שהוא לדעתי הנמוך ביותר מזה עשרות שנים.

גלעד ארדן: כעת התפקיד של ועדות הכנסת ובפרט של ועדת הכלכלה גם בעיניי זה לבחון מעת לעת האם המדיניות הזו משיגה את התוצאות המיוחלות או לא משיגה אותן ויכולה לפעמים גם לגרום ההפך, כלומר אם בתחום מסוים ניתן יהיה להוכיח שלא רק שעובדים ישראלים לא מחליפים את העובדים הזרים שאנו מוציאים מאותו ענף אלא שחמור מכך, בגלל מחסור בידיים עובדות באותו ענף, אותו ענף מצטמצם ואז גם עובדים ישראלים שמועסקים באותו ענף מאבדים את מקומם, אז בעצם באותו ענף כנראה שהצמצום בעובדים הזרים משיג את הדבר ההפוך שאליו כולנו שואפים – שהעובדים הישראלים או אלה שרוצים, הישראלים שרוצים לעבוד, יהיה להם מקום עבודה וישולם להם שכר הוגן.

גלעד ארדן: הפניות שהגיעו לשולחן הוועדה ויידונו כאן היום הם הן הפניות של ענף המסעדות האתניות, אבל אני חייב לומר שהצורך בדיון זה התחזק משמעותית לאחר שראיתי שגם שר התיירות אהרונוביץ' פנה לממשלה בדרישה להקפיא את הצמצום של העובדים הזרים בענף המסעדות האתניות כי הוא טוען שזה עלול לפגוע בתיירות הנכנסת במדינת ישראל.

גלעד ארדן: בנוסף אליו, יושב ראש ועדת הכספים, חבר הכנסת מיסז'ניקוב, פנה במכתב מנומק לממשלה בבקשה להקפיא את החלטתה והוועדה הזו כמי שמפקחת גם על פעילות משרד התמ"ת שמקצה את מספרי העובדים הזרים, גם על משרד התיירות וגם על עידוד העסקים הקטנים במדינת ישראל, מצאתי לנכון לקיים דיון זה כדי שוועדת הכלכלה וחברי הכנסת יוכלו ללמוד את הנושא ולהביע דעתם המקצועית.

גלעד ארדן: בראשית הדברים אבקש מנציגי המסעדות האתניות להציג את הדברים כפי שהם רואים אותו.

גלעד ארדן: לאחר מכן נשמע את עמדת משרד התמ"ת האוצר.

גלעד ארדן: אם חברי הכנסת רוצים לפני, הם יכולים.

אבשלום וילן: לפני שנה וחצי ביקשתי לקיים דיון בנושא.

אבשלום וילן: נפגשתי עם בעלי המסעדות ואני כמוך חושב שככלל מדינת ישראל צריכה להקטין את מספר העובדים הזרים אבל נקבעה מדיניות על ידי הממשלה שיש בה היגיון, שבענף של הסיעודיים מאפשרים עד מכסה מסוימת, בחקלאות גם כן- -

קריאה: אין מכסה בסיעודיים.

אבשלום וילן: דווקא להתלבש על הענף הקטן הזה, שהמספרים בו זניחים – ההבדל בין 900 שהיה מותר לבין ה-500, על ה-200 אלף עובדים זרים שנמצאים פה, מבחינת אחוזים – שולי שבשולי.

אבשלום וילן: לעומת זאת היו שורת טענות שהבאתי את זה לוועדה לפני שנה וחצי, כלכליות, שאותן היה צריך לבדוק.

אבשלום וילן: נאמר שזה 150 אלף.

אבשלום וילן: זה ענף שלם שהתפתח.

אבשלום וילן: היום אנו מסוגלים דווקא להגדיל אבטלה ולא להקטין אותה.

אבשלום וילן: לכן אני מבקש שיציגו את הנתונים ויסבירו את זה.

אבשלום וילן: זה לא ויכוח פוליטי אלא ענייניי – מה טוב לכלכלת ישראל.

יורם לרנר: אני משמש כיושב ראש ארגון הגג של המסעדות האתניות בישראל.

יורם לרנר: לצורך הבהרה, הכוונה למסעדות סיניות, תאילנדיות, יפניות והודיות.

יורם לרנר: הארגון שלנו כולל כ-200 מסעדות בארגון ועוד כ-50-70 מסעדות אתניות שלא שייכות לארגון.

יורם לרנר: כלומר מדובר על 270-300, נפתחות גם מסעדות חדשות במהלך החודשים האחרונים.

יורם לרנר: ענף המסעדות האתניות פועל במדינת ישראל כשלושים שנה בהצלחה רבה, הוא תורם תרומה גדולה לפעילות הכלכלית- -

רימון בן יקיר: 40.

רימון בן יקיר: אני 31.

יורם לרנר: טוב.

יורם לרנר: זה תורם בהיבט הכלכלי, ודאי בהיבט התיירותי.

יורם לרנר: תיירות מהמזרח הרחוק, סין תאילנד ומדינות אחרות מהמזרח הרחוק שבאים למדינת ישראל, בניגוד לתיירות ממדינות אחרות בעולם אוכלת רק במסעדות אתניות.

יורם לרנר: התרומה שלנו לעניין הזה היא עצומה, לא כל שכן שמדברים פה שמדינת ישראל מצפה בשנה שנתיים הקרובות לגל תיירות מאוד גדול מהמזרח הרחוק.

יורם לרנר: מעבר למספרים של העובדים הזרים שנמצאים במסעדות האתניות, אנו מעסיקים עובדים שעובדים במסעדות עצמן בין 6,000 ל-7,000 עובדים ישראלים במעגל הראשון, כלומר זה על ה-900 עובדים זרים, שלא לדבר על המעגל השני – ספקים ונותני שירותים למיניהם, שזה עוד אלפים רבים.

יורם לרנר: ממשלת ישראל החליטה על מדיניות של מאבק באבטלה ועידוד תעסוקת ישראלים, שכל הנציגים שלנו תומכים בכך, אך במסגרת הזו החליטו לצמצם את העובדים הזרים מתוך היגיון שעל כל עובד זר שיוצא ממדינת ישראל, את מקומו יתפוס עובד ישראלי.

יורם לרנר: אנו טוענים, שלעומת ענפים אחרים, אצלנו אין אף ישראלי שמחכה בתור להיכנס במקום אותו זר.

אמנון כהן: כי לא הוכשר?

יורם לרנר: כרגע אין, זה קודם כל.

יורם לרנר: מבחינתנו ההחלטה הזו של קיצוץ – וקיצצו לנו, ה-900 האלה זה אחרי קיצוץ שנעשה ב-2007, הקיצוץ הבא אמור להיות ב-2008 ל-500 והאחרון אמור להיות בתחילת 2009 ל-0.

יורם לרנר: מבחינתנו ההחלטה הזו כמוה כהחלטה על סגירת המסעדות האתניות.

יורם לרנר: כלומר אם התזה שלי נכונה, אנו שולחים בעוד שנה וחצי הביתה בין 6,000 ל-7,000 עובדים ישראלים.

יורם לרנר: בעצם הממשלה השיגה מטרה הפוכה.

גלעד ארדן: אבל לא כל הענף ייסגר.

יורם לרנר: איך הוא ימשיך לשרוד בלי הטבחים הזרים?

יורם לרנר: יש אפס טבחים ישראלים.

יורם לרנר: במקביל המדינה אומרת: אנו הולכים להקצות כספים לא מבוטלים כדי להכשיר ישראלים שבסוף הכשרתם יוכלו להחליף את הטבחים הזרים.

יורם לרנר: אנו בעד המהלך הזה.

אמנון כהן: איפה זה עומד?

יורם לרנר: תכף אני מניח שיציגו את זה.

יורם לרנר: מכיוון שהמדינה משקיעה כספים בהכשרה, זה סימן שהמדינה מאמינה שאחרי ההכשרה הזו יוכלו אנשים שעברו את ההכשרה להחליף את הטבחים הזרים.

יורם לרנר: אנו אומרים: אם אתם רוצים להכשיר, תעשו קודם כל את ההכשרה ואז תקצצו.

יורם לרנר: אתם אומרים: קודם נקצץ ואז נתחיל את ההכשרה.

יורם לרנר: לכן אנו מבקשים מכם לפנות לממשלת ישראל כדי שבשלב הראשון קודם כל תקפיא את המצב הקיים – הוא לא אידיאלי אך יחסית אנו מסוגלים להסתדר אתו, עד שיוכשרו טבחים ישראלים שמסוגלים להחליף את הטבחים הזרים במסעדות האתניות.

גלעד ארדן: שואלת מנהלת הוועדה, ואיני יודע מה התשובה, למה דווקא בתחום המסעדות האתניות הטבחים המומחים הם רק אסייתיים?

גלעד ארדן: למה זה לא קורה במסעדות צרפתיות, איטלקיות?

בועז צאירי: הכשרת טבח במסעדה אתנית בחו"ל לוקחת הרבה מאוד זמן.

בועז צאירי: ביפן זה שבע שנים לקבל רשיון.

בועז צאירי: במקומות אחרים זה פחות, אך זה תהליך מאוד מורכב, הרוב בישול על המקום, טכניקות מיוחדות, הבישול הסיני זה המון עבודה עם אש, הבישול התאילנדי זה המון עבודה עם דגים טריים.

בועז צאירי: אני עושה את זה עשרים שנה ויש לי עוד הרבה מה ללמוד, ואני עושה את זה על חשבוני.

בועז צאירי: לגבי השאלה שלך, זה עולם שונה לגמרי – חיתוך שונה, חומרי גלם שונים, הכל שונה.

גלעד ארדן: בבישול הצרפתי לא רק הצרפתים הם הטבחים.

רימון בן יקיר: מדובר פה בהשכלה.

רימון בן יקיר: בארץ אין בתי ספר לזה.

רימון בן יקיר: אין לימוד.

ארנון וולוסקי: בכל המטבחים האחרים יש במדינת ישראל קהילות מהגרים יהודים שבאים מהתרבויות האלה.

ארנון וולוסקי: לכן הטעמים האלה מוכרים – איטלקי, צרפתי, רומני וכן הלאה.

ארנון וולוסקי: אבל כאן מדובר בתרבות שונה עם טעמים שונים, סגנונות עבודה שונים, לכן יש צורך להשתמש באנשים שמכירים את זה מהבית.

ארנון וולוסקי: אם תיכנסו למסעדה אתנית בכל העולם, תמצאו שמי שמכין את האוכל זה אנשים שבאים מהמקור הזה.

ארנון וולוסקי: אני הסתובבתי הרבה בעולם, וזה המצב העובדתי.

ארנון וולוסקי: יכול להיות שיש לו סיבות נוספות, אך זו הסיבה הכי הגיונית.

רימון בן יקיר: מאחר שאנו יושבים פה עם ממשלה וחברי כנסת, אני רוצה להציב לכם עוד דבר להסתכל עליו; ארבעים שנה אנו פועלים באותה מסגרת, מבקשים בקשות, המדינה תומכת, משרדי התיירות, התמ"ת – שירות התעסוקה בזמנו - תמכו, והיו לנו ויכוחים, האם עשרה כיסאות לטבח, עשרים, דברים מהסוג הזה.

רימון בן יקיר: חמש שש ועדות מקצועיות מטעם הממשלה ישבו בצירוף אנשים מתדמור והחליטו את ההחלטות האלה.

גלעד ארדן: לא היו שפים פלסטינים בעניין הזה שהתאילנדים החליפו אותם, נכון?

רימון בן יקיר: לא.

רימון בן יקיר: אנו אנשי עסקים שמתכננים תוכניות, מגייסים כספים, מביאים משקיעים, מתכננים לעובדים שלנו אופק התפתחותי, ניהולי, ופתאום באה החלטת ממשלה שאומרת: יורד שנה הבאה, יורד עוד שנתיים.

רימון בן יקיר: מה זה?

רימון בן יקיר: של מי המדינה?

רימון בן יקיר: אנחנו חיים פה בשביל אזרחי המדינה, בשביל הסועדים במדינה.

רימון בן יקיר: פתאום יש מקרו כלכלה חדשה.

רימון בן יקיר: אני לא רוצה לצאת נגד האוצר, אך יש פה גם מעסיקים.

רימון בן יקיר: אנשים לקחו מיליוני שקלים הלוואות כדי לבנות מסעדה, התחייבו, מה זה להפסיק את כל זה כי החליטו לצמצם באופן אגרסיבי?

דוד טל: איזה פרק זמן אדוני צריך לתקופת מעבר?

רימון בן יקיר: לפני שנה הודיעו לנו: שנה הבאה 10%, 50%, 0.

רימון בן יקיר: ולא מכשירים אף אחד.

רימון בן יקיר: החלטת הממשלה על קיצוצים דיברה על לינק בין קיצוצים והכשרת עובדים ישראלים לתחום העבודה הזה.

רימון בן יקיר: עד היום עולם ההכשרה לא התרומם.

רימון בן יקיר: ניסינו להביא גם עובדים ישראליים משירותי התעסוקה.

רימון בן יקיר: ניסיתי מאשדוד ועד נתניה ויש לי אישורים בכתב.

רימון בן יקיר: לא הצלחנו להשיג טבח אחד שננסה להכשיר אותו בלי מורים.

גלעד ארדן: איזה שכר הייתם מוכנים לשלם?

רימון בן יקיר: אותו שכר שדורשים מאתנו לזרים אשלם לישראלים.

רימון בן יקיר: הזרים יותר יקרים מהישראלים, עם כל הדירות וכו'.

רימון בן יקיר: הכסף זה לא עניין.

רימון בן יקיר: הם יקרים לנו מאוד.

רימון בן יקיר: אנו צריכים להקפיא את המצב הקיים, ואני רוצה שתקום עוד ועדה שתבדוק לאט לאט את העולם הזה מחדש, אך בינתיים תנו לנו לחיות.

רימון בן יקיר: כשיתחילו להסתמן קורסים וישראלים שבאים לעבוד – עד אז, עם מי נעבוד?

אבשלום וילן: עושים פה טעות לדעתי.

אבשלום וילן: הורסים פה ענף שלם שלא בצדק.

אבשלום וילן: לדעתי, יש גם בעיה שהמטבחים האלה הם עבודה פיזית קשה, חום גבוה וכו', ולא מקרה שהחבר'ה האלה שורדים בתנאים האלה והישראלים לא.

אבשלום וילן: אז אני מציע לממשלה: כמספר אלה שיוכשרו ויסיימו את ההכשרה, כך תהיה ההורדה.

אמנון כהן: אדוני היושב ראש, נחשפתי לסיפור הזה לפני מספר שנים.

אמנון כהן: יושב פה ידידי אפרים כהן שפניתי אליו, דווקא מסעדה אתנית של יוצאי אוזבקיסטן, גם שם ביקש ממני, ואפרים כהן כנציג ממשלה בדק את הנושא ואמר לי: צריך פה טבח מיוחד לנושא הזה, ואנו מעדיפים שיהיו טבחים מהמדינה, לא להביא עובדים זרים.

אמנון כהן: נכנסתי לעובי הקורה ובירכתי על החלטת ממשלה שרוצה לייבא פחות עובדים זרים בכל הענפים, כולל מסעדות אתניות, אך חשבתי שיחד עם זה תהיה גם הכשרה.

אמנון כהן: מסתבר שאין הכשרה, ויזמתי כמה פגישות.

אמנון כהן: הגישו בקשות למשרד התמ"ת, אמרנו: תכשירו את האנשים, שיהיה פתרון למסעדות.

אמנון כהן: תעשו קורסים, פילוט בכמה מקומות.

אמנון כהן: זה לפני שנה וחצי.

אמנון כהן: השר מעוניין, מנכ"ל המשרד מעוניין, כולם רוצים והנושא תקוע.

אמנון כהן: אני אומר: להקפיא את החלטת הממשלה, אפילו להחזיר את העובדים הזרים בתחום המסעדנות.

אמנון כהן: עד שלא יכשירו אנשים מתאימים שיתפסו את מקומם, אין זכות לסגור את השמיים.

אמנון כהן: אי אפשר להטיל גזרה על הציבור שאי אפשר לעמוד בה.

אמנון כהן: ממשלה שנותנת החלטה, צריכה לתת פתרונות.

אמנון כהן: אין פתרונות, אין החלטה.

דוד טל: אני חושב שההצעה שהועלתה כאן היא הגונה, כלומר שקודם כל יכשירו.

דוד טל: הבעיה שאני חושב שיכול להיות שמשרדי ממשלה חוששים מזה, שנניח שיכשירו אנשים – תהיה מוכן לקבל אנשים שהכשירו אותם?

רימון בן יקיר: התחייבנו לכך.

דוד טל: תהיה מוכן לקבל את מה שהציעו פה?

קריאה: אחרי תקופה של הכשרה במטבח – ודאי.

רוני שטרן: אם נסתכל סביב, התנאים היום שאנו מוכנים לשלם לאותם טבחים פלוס הדירות שאנו משלמים פלוס הטיסות פלוס כל ההוצאות מסביב – כמו שלא מחפשים בענף הנגרות מלוכסנים, גם אנחנו לא מחפשים מלוכסנים.

רוני שטרן: אנו מחפשים שקט נפשי בלי לשלם על עוד כמה דירות.

רוני שטרן: אנו רוצים עובדים ישראליים בדיוק כמו הממשלה.

יעקב כהן: אני לא אצביע נגד הממשלה.

יעקב כהן: ..

יעקב כהן: אני לא מסכים עם זה שאין ישראלים שיכולים ללמוד את זה.

יעקב כהן: כמובן, כרגע נראה שאין, שלא למדו.

יעקב כהן: אני גם מקבל שאי אפשר בחד צדדי להעמיד מצב שיצטרכו לסגור מסעדות.

יעקב כהן: אבל אני פוחד שלא יהיו מכסות, שלא ישתלמו.

יעקב כהן: אני מציע להקים ועדה שתעקוב אחרי זה – מי ישתלם, כמה ישתלמו.

רונית תירוש: לא מדובר פה בהצבעה נגד הממשלה.

רונית תירוש: הממשלה אמרה שתכשיר, ובמקביל תפחית את המכסות, וזו עבודת הכנסת בדיוק, לוודא שהממשלה עושה את זה.

גלעד ארדן: מר בן משה, שמעתי את עמדת המסעדנים בפגישות מקדימות, ולטענתם היה ניסיון לפתוח קורס בבית הספר שעוסק במקצועות המטבח בין היתר בתדמור, וראיתי גם פרסום של הקורס הזה.

גלעד ארדן: השאלה אם זה נכון והאם היו נרשמים לאותו קורס.

שלום בן משה: יש במדינה היום 61 אלף עובדים זרים בתחום הסיעוד, כ-29 אלף בתחום החקלאות, כ-10,000 בתחום הבניין, בתעשייה כאלפיים וכ-900 בתחום המסעדנות, החוקיים, סך הכל כ-82 אלף.

שלום בן משה: לפי נתונים לא בדוקים יש עוד כ-50 אלף עובדים זרים לא חוקיים, חלק גדול מהם באים מענף הסיעוד.

שלום בן משה: החלטת הממשלה על קיצוץ לא יוצרת התניה בנושא הכשרה.

שלום בן משה: היא אומרת שצריך לעשות הכשרה.

שלום בן משה: לשאלתך, יש במדינת ישראל שני מוסדות שמכשירים טבחים: בתדמור ובדן כרמל, חיפה.

שלום בן משה: בכל שנה מכשירים מאות טבחים ישראלים.

שלום בן משה: היה ניסיון לפני שנה וחצי להכשיר טבחים לתחום האתני בשיתוף פעולה מצד המסעדנים, וההיענות לעניין זה היתה נמוכה.

שלום בן משה: לכן הקורס לא נפתח.

שלום בן משה: למשרד שלנו יש תקציב לעניין הזה, הוא מוכן להעמיד כל תקציב להכשרה, כדי להכשיר עובדים לתחום הזה – מובטלים, חיילים משוחררים וכדומה.

אמנון כהן: איפה תקוע הנושא?

שלום בן משה: אני חושב שהסיבה היא שלא היתה היענות מספיק גדולה.

שלום בן משה: לעתיד, נעמיד כל תקציב בשני המוסדות האלה וניתן לזה עדיפות כדי להכשיר הכשרה מקצועית מתחום המובטלים, הבטחת הכנסה, חיילים משוחררים, עולים חדשים.

גלעד ארדן: איך אתה מתכוון לעודד ישראלים ללמוד את התחום הזה?

שלום בן משה: יש מחשבה, בשירות התעסוקה רשומים היום – בשירות התעסוקה הם יוכלו לומר כמה רשומים שם כטבחים וכשפים שלא עובדים.

שלום בן משה: יחד אתם אפשר להציע להם, מי שכבר טבחים, לעשות השתלמות, ומי שכבר למד מטבח יכול לעשות השתלמות יחסית יותר קצרה בשיתוף פעולה עם המסעדנים, שיגידו מה התחומים הספציפיים שצריך בזמן קצר יחסית להכשיר אותם.

שלום בן משה: יש לנו "בנק טבחים מובטלים", סליחה על הביטוי.

גלעד ארדן: האם עד כה נעשו הפניות האלה לטבחים הללו?

שלום בן משה: היושב לשמאלי יוכל לתת לך תשובה.

שלום בן משה: יש מונח שנקרא טבחים מומחים, והוא לא במכסה.

גלעד ארדן: לגביו אין הגבלה, אבל הם צריכים לשלם 16 אלף ₪?

שלום בן משה: כן, ויש כאלה שמנצלים את זה.

גלעד ארדן: כלומר פתוחה בפני המסעדות האתניות הדרך להביא עובדים זרים כמה שהם רוצים, בלבד שייקראו מומחים וישולם להם שכר שלא יפחת מ-16 אלף ₪.

קריאה: זה כל עסק בארץ, לאו דווקא מסעדות.

שלום בן משה: נכון.

שלום בן משה: יש בארץ בתנועה סיבובית כל הזמן כמה מאות שמגיעים, מנהלים ובעלי חברות גדולות ומהנדסים וכדורגלנים שמגיעים כמומחים.

שלום בן משה: זה ערוץ ידוע, הזמנתי אותם, חלקם מנצלים, אך השכר גבוה מאוד, וזה שיקול שלהם.

ישראל אוקם הורן: יושבים אצלנו כ-1,100 טבחים מדן ועד אילת.

ישראל אוקם הורן: בפנייה האחרונה שנעשתה על ידי המסעדות האתניות בעת שהגישו את הבקשות לעובדים הזרים, הופנו מספר טבחים לאותן מסעדות, אין לי הנתון המדויק, מה מספר האנשים שנקלטו.

ישראל אוקם הורן: הם טבחים ישראלים.

ישראל אוקם הורן: אני גם חושב שלאותם טבחים שיושבים אצלנו כבעלי מקצוע אפשר לבנות מסגרת הכשרה יותר מצומצמת מעבר לקיים היום בטבחות.

ישראל אוקם הורן: אני מקווה שבפרק זמן קצר נצליח להכשיר את הטבחים האלה.

שושנה שטראוס: הנושא הזה נמצא בדיון בבג"ץ, יש גם דיון החודש.

שושנה שטראוס: בכל מקצוע שנכנסים בו עובדים זרים, המוניטין של המקצוע יורד, התנאים במקצוע יורדים והמקצוע נעשה פחות אטרקטיבי למקומיים, לכן לומר שנכשיר ישראלים – ישראלים רואים את זה אולי כמקצוע ששייך לעובדים זרים ולא מתלהבים להיכנס כל עוד יש הרבה עובדים זרים במקצוע הזה, מה גם שיש המסלול של מומחים- -

רימון בן יקיר: מאיפה לקחת את זה?

שושנה שטראוס: יש גם פסק דין של בג"ץ בנושא תעשייה שגם אומר את זה.

שושנה שטראוס: אם נחכה ואז נוציא את העובדים הזרים, נמצא את עצמנו בבעיה שישראלים לא רוצים להגיע למקצועות האלה.

שושנה שטראוס: אם נגדיל היום את מספר העובדים הזרים, בעוד שנה נהיה פה שוב ונצטרך הגדלה נוספת.

גלעד ארדן: זה אולי נכון במקצועות שבהם אין צורך בהכשרה, ואז כשיוצאים ברף מסוים זה מאפשר כניסת ישראלים.

גלעד ארדן: אם עד שייצאו כל העובדים הזרים ועד שהישראלים יבינו שעכשיו זה יוקרתי, יכול להיות שבינתיים ייסגרו הרבה מאוד מסעדות.

גלעד ארדן: מה שגברתי אומרת לא מתאים לכל תחום.

שושנה שטראוס: יש לנו מסלול מומחים.

שושנה שטראוס: מי שצריך שף מומחה שלמד תשע שנים –

קריאה: מספיק גם שלוש שנים.

שושנה שטראוס: זה מה שהסבירו.

שושנה שטראוס: אבל זה בלתי מוגבל ובכל הענפים.

אפרים כהן: מקובל שבמינהלת לפני שמגישים הצעות החלטה לממשלה לקבוע מכסות, והיה רצוי שמשרד התיירות יופיע בפני המינהלת, ינמק את צרכיו, ולא אחרי שהממשלה מחליטה, אומרים: למה הממשלה מצמצמת?

אפרים כהן: אני מדבר על הדרג המקצועי, כי שרים מתחלפים.

מינה גנם: ברור שמשרד התיירות רוצה לשמור על המוצר התיירותי הישראלי כך שיתאים גם לכל באי העולם שמחפשים מסעדות אתניות כאלה ובמיוחד לתיירות שבאה מהמדינות האלה, והם "מפונקים" וצריכים את האוכל המתאים להם, אחרת הם לא באים.

מינה גנם: אנו רוצים להשתדל לתת להם את מה שהם צריכים.

מינה גנם: ממשלת ישראל חתמה לאחרונה הסכם תיירות עם ממשלת סין.

מינה גנם: אנו מקווים שיבוא גל גדול של סינים לבקר אותנו ולא רוצים לומר להם: בדיוק נסגרו כל המסעדות.

אבשלום וילן: השר הוא חלק גדול מהקואליציה.

אבשלום וילן: זו שאלה פוליטית לפרוטוקול...

מינה גנם: לכן בואו נקפיא את ההחלטה עד שנמצא פתרון ונעשה מאמץ למצוא את הפתרון המתאים.

יובל יעקבי: משרד האוצר מצטרף למשרד התמ"ת וגם למשרד הפנים, למרות שדובר משרד הפנים לא דיבר – במקרה הזה נגד משרד התיירות.

יובל יעקבי: אנו מתנגדים לסטות מהחלטת הממשלה בנושא מכסת העובדים הזרים במסעדות האתניות.

יובל יעקבי: למעט ענפי החקלאות והסיעוד, החל מ-2010 לא יינתנו היתרים באף ענף תעסוקה בישראל לעובדים זרים.

גלעד ארדן: כשזה יקרה, נדבר.

אבשלום וילן: לבנייה יש חלופה, פה אין חלופה.

יובל יעקבי: אנו חושבים שיש חלופה.

יובל יעקבי: אם מדובר בטבחים מומחים, אין בעיה להביא טבחים מומחים ולשלם להם פעמיים השכר הממוצע.

גלעד ארדן: ואם מסעדה עובדת הרבה שעות ביום וצריך יותר מטבח אחד וכמה משמרות, ברור לך שאם מעסיקים שם ארבעה או שבעה טבחים בשכר כזה, מי שישלם את המחיר יהיו האזרחים שאוכלים שם.

רימון בן יקיר: והאם נכון, כמו שאמר לנו שאול מרידור, שהאוצר מסתכל רק על המקרו?

רימון בן יקיר: הוא אמר: מצדי שייסגרו אלף מסעדות, לא אכפת לי, אנו מסתכלים על מקרו כלכלה.

יובל יעקבי: שאול מרידור לא נמצא פה, אני כמעט בטוח שאתה מצטט אותו לא נכון.

יובל יעקבי: אני התכוונתי שאין מניעה חוקית, של מכסה.

יובל יעקבי: לא דיברתי על העול הכלכלי של לשלם פעמיים השכר הממוצע – כן או לא.

גלעד ארדן: את אותו טיעון היה ניתן לומר גם מול החלטת ממשלה של הוספת 3,000 עובדים זרים בחקלאות, ניתן היה לומר לחקלאים: תיקחו 3,000 מומחים.

גלעד ארדן: התמ"ת לא סתר את הטענה שאין כרגע עובדים בהכשרה הזו, וגם כשניסו לפתוח לא היתה הרשמה ולא פתחו את הקורס.

גלעד ארדן: אז מדוע בתחום החקלאות קיבלתם את הטיעון – אגב, אני תומך בהחלטה הזו.

גלעד ארדן: הממשלה קיבלה את ההחלטה, או אולי גם לחקלאים התנגדתם?

יובל יעקבי: הדרג המקצועי ודאי התנגד.

אבשלום וילן: אתה גם על מקרו לא חושב, כי אם בחקלאות היית אומר:

אבשלום וילן: אני רוצה לרדת מעבודה זרה, להתחיל להעמיד הלוואות, לעבור לטכנולוגיות במקום כוח אדם, לעבור לשיטה הולנדית של עבודה עצמית - אתה לא אומר את זה, ואתם עושים עבודה של חשבונאים, לא של קובעי מדיניות.

אבשלום וילן: זה בכל תחום אתכם, פעם אחר פעם.

אבשלום וילן: אתם צריכים להציג מה האלטרנטיבה הכלכלית.

אבשלום וילן: מה שאמר לך היושב ראש, מה שהצגת פה כאלטרנטיבה עלול לייקר את המסעדות כך שרק האלפיון העליון יוכל, אבל הוא כבר בלונדון.

אבשלום וילן: תציג חלופה כלכלית רצינית.

אבשלום וילן: בתור הלובי החקלאי אני אומר לך, אני רוצה חצי מהעובדים הזרים, אבל אני רוצה הרבה יותר הון בחקלאות גם מסיבות לאומיות, 30 שנה אתם לא מוכנים לבוא אתנו לזה.

יובל יעקבי: החלופה מתחלקת לעובדים זרים מומחים ולהכשרות מקצועיות.

יובל יעקבי: אנו גם נפגשים בשבוע הבא עם המסעדנים.

יובל יעקבי: אנו חושבים שהכשרות מקצועיות יכולות למצוא תחליף לעובדים בענף הזה בכלים הקיימים.

גלעד ארדן: מומחים לדעתנו מייקר שלא בצדק והכשרה מקצועית לדעת הממשלה עדיין אין.

יובל יעקבי: העמדה המקצועית של משרד האוצר זה לא שהמומחים מייקרים אלא שעובדים זרים מהווים סבסוד עבודה.

גלעד ארדן: אז תורידו את שכר המומחים המינימלי ל-10 אלף ₪.

יובל יעקבי: גם במקרה הזה זה יהיה אפליה לא מוצדקת של שאר הענפים.

גלעד ארדן: תורידו את זה לכל הענפים.

גלעד ארדן: לא תשמחו אם כל המובטלים שקיימים היום במשק ייקלטו ב-10,000 ₪?

גלעד ארדן: מאוד תהיו מרוצים מזה.

שושנה שטראוס: יש להשוות את זה לשף מומחה ישראלי, והשכר שהוא יבקש.

גלעד ארדן: גברתי, אני בטוח שעשיתם מחקר עומק, כמה מהשפים הישראלים הם במקרה גם הבעלים של המסעדות שהם השפים בהם או שותפים בהם.

יובל יעקבי: במסגרת האג'נדה החברתית כלכלית שהממשלה אימצה לשנים 2008-2010 הוקם תת צוות בראשות משנה לנגיד בנק ישראל צביקה אקשטיין שבחן את כל סוגיית העובדים הזרים.

יובל יעקבי: גם הוא המליץ לא לסטות מהפחתת המכסה של המסעדנות, כמו כן לא לסטות מהפחתת המכסה בשאר הענפים, הוא הצביע שהעובדים הזרים עדיין מהווים חסם לישראלים, בעלי מיומנויות נמוכות מלהשתלב בשוק העבודה.

גיל אלבוים: אנחנו בשלוש השנים האחרונות שהגשנו בקשות ללשכת התעסוקה, שאנו מבקשים מהם שישלחו לנו עובדים.

גיל אלבוים: עד היום לא קיבלתי טלפון אחד עם טבח אחד שרוצה לעבוד אצלי.

רוני שטרן: אם נציג האוצר מדבר על כמות עובדים, למה לא תיתן פה את המספר המשמעותי ביותר, שהענף הזה מייצר מיליארד ₪ הכנסות בשנה, הוא משלם 150 מיליון ₪ מסים ישירים בשנה ומעסיק 7,000 במעגל הראשון, מלבד אנשי המקצוע, הספקים, היבואנים והיצרנים.

רוני שטרן: דבר שני, אם אנו מסתכלים על ענפים אחרים, ב-75' ענף הבניין וענף החקלאות היו X אנשים ישראלים.

רוני שטרן: באו עובדים זרים, ירדו הכמויות של העובדים הישראלים.

רוני שטרן: מה שקורה אצלנו – לא היה ענף כזה עד שלא באו העובדים הזרים.

רוני שטרן: העובדים הזרים שבאו למדינת ישראל בשנת 75' התחילו פעילות כלכלית מסוימת שיצרה את ה-7,000 משפחות עובדות ואת המיליארד ₪, כלומר אנו עושים את מה שהממשלה רצתה – שיהיה עבודה לאנשים ישראלים במעגל העבודה הישראלי.

צח גרוס: אני מעסיק ישראלים במטבח.

צח גרוס: אני חייב להעסיק אותם צמוד לווק.

צח גרוס: לאורך הזמן אני מכשיר בעצמי, כי יש לי בקשה עומדת כבר שלושים שנה בשירות התעסוקה ואני קולט מה ששולחים.

צח גרוס: אנו עושים ומשתדלים אך יש גבול מסוים שאפשר למתוח אותנו, אחרת נתפרק.

גלעד ארדן: אני רוצה להציע את הסיכום הבא: 1.

גלעד ארדן: ועדת הכלכלה מבקשת כי משרד התמ"ת יעביר לוועדה בכתב עד סוף חודש פברואר את התוכנית להכשרה מקצועית שתגובש בתחום הכשרת טבחים למסעדות האתניות וכן את פעולותיה כדי לגייס עובדים גם מקרב 1,100 הטבחים הרשומים כמבקשי עבודה.

גלעד ארדן: 2.

גלעד ארדן: עד להכשרת העובדים כאמור הוועדה דורשת ממשרד התמ"ת שלא להפחית את מכסת העובדים הזרים בתחום המסעדות האתניות ולצורך כך להגיש לממשלה הצעת מחליטים שתקפיא את החלטות הממשלה הקודמות בנושא זה.

גלעד ארדן: 3.

גלעד ארדן: הוועדה תפעל יחד עם משרד התיירות המצוי בתחום ענייניה כדי שלא ייפגע קידום התיירות ממזרח אסיה לישראל לאחר שדווח לה על ידי המשרד כי יש דרישה בקרב התיירים מאזור זה לאפשרויות של מסעדות אסיאתיות.

גלעד ארדן: הסמכות המיידית זה התחום של משרד התמ"ת.

גלעד ארדן: אם זה לא יפריע לשר התמ"ת ששר אחר יגיש את הצעת המחליטים בנושא זה, וועדת הכלכלה תנסה לסייע לגבש רוב בממשלה להחלטה, ואנו חושבים שההשפעה על המדיניות שהוועדה הזו תומכת בה לצמצם את מספר העובדים הזרים כמה שיותר בתחומים שבהם ישראלים יכולים להיכנס ולצמצם את האבטלה במדינת ישראל, זה הצעד הראוי שיש לעשות.

אמנון כהן: אמש עדכנתי את שר התמ"ת שיש דיון בנושא זה ונדנדתי לו שיעשה את הקורסים האלה, ואמרתי לו שאת זה אני הולך לגבש ולא ראיתי שהוא התנגד, כלומר גם לו יש רצון לטפל בזה.

אמנון כהן: אנו כוועדת כלכלה יכולים לתת לו את הפוש.

צח גרוס: לאורך שנים ראיתי שבמשרדי הממשלה אין אף אחד שמבין בנושא טבחות או מסעדנות.

צח גרוס: המשרד היחיד שמבין משהו בנושא מסעדנות זה משרד התיירות, ואם אתם מדברים פה על ועדות מקצועיות, חשוב לשתף את משרד התיירות.

צח גרוס: לאורך השנים דחקו אותו לפינה.

גלעד ארדן: הוועדה מבקשת כי בהחלטת הממשלה תוכנס התניה בין מספר המוכשרים לבין גובה הקיצוץ במכסות העובדים הזרים.

גלעד ארדן: מי בעד הצעת ההחלטה?

גלעד ארדן: תודה, אושרה פה אחד.

גלעד ארדן: תודה רבה, הישיבה נעולה.