ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 450, 2008-01-08 09:00

רונית תירוש: בוקר טוב, אני פותחת את ישיבת ועדת הכלכלה.

רונית תירוש: הנושא: הצעת חוק מערכות תשלומים, התשס"ח-2007.

רונית תירוש: הדיון הזה הוא דיון ראשון בנושא.

רונית תירוש: אנחנו נרכז מאמץ על מנת שהחוק הזה יעבור את כל התהליכים ובמהרה יכנס לספר החוקים של מדינת ישראל, לטובת מעמדנו בשוק הבנקאות העולמי.

רונית תירוש: אני חושבת שזה נדבך נוסף בשדרוג מעמדנו ביחס לדירוג האשראי ושוק הבנקאות העולמי.

רונית תירוש: ברשותכם, נאפשר ליועצת המשפטית של בנק ישראל להציג את החוק, מהותו והצורך בו.

רונית תירוש: נסביר כמה מהמושגים שבחוק על מנת שנבין במה מדובר.

רונית תירוש: לאחר מכן נפתח את הדיון להערות המשתתפים.

אורנה ואגו: החוק הזה הוא חלק מרפורמה כללית שעשינו במערך התשלומים, גם בעקבות ביקורת של קרן המטבע שהעירה לנו את הערותיה וגם בעקבות המלצות שפרסם הבנק הבינלאומי להסדרי סליקה, שמאגד בנקים מרכזיים בעולם.

אורנה ואגו: אבקש מרונית ציטאט, שהיא מנהלת פרויקט של מערכת התשלומים, שהוקמה בעקבות ההמלצות, לתת הסבר ורקע על הנושא שבעקבותיו באה הצעת החוק.

רונ ית ציטאט: ברשותך אתייחס לנושא של המערכת בכלל.

רונ ית ציטאט: אנחנו השקנו את "מערכת זה"ב", דהיינו, זיכויים והעברות בזמן אמת, ב-30 ביולי השנה, לאחר שנעשתה עבודה גדולה מאוד עם המערכת הבנקאית והמסלקות, בהקשר הזה.

רונ ית ציטאט: ההשקה של המערכת לא היתה השקה טכנולוגית בלבד.

רונ ית ציטאט: היינו צריכים להכין תשתית עסקית רחבה מאוד כדי שנוכל ליישם מערכת כזאת כאן.

רונ ית ציטאט: כמו שאמרה אורנה, בעצם היינו צריכים ליזום רפורמה במערכות התשלומים והסליקה.

רונ ית ציטאט: עשינו שינויים במסלקת השקים, שינויים במס"ב ובהמשך ביצענו שינויים במסלקות הבורסה.

רונ ית ציטאט: היוזמה הזאת היתה תוצאה של סקר שנעשה כאן בשנת 2000 על ידי הבנק העולמי.

רונ ית ציטאט: הם בדקו האם אנחנו עומדים בעקרונות הבסיס שנקבעו למערכות תשלומים חשובות בעולם.

רונ ית ציטאט: הם עשו את הסקר הזה בהרבה מדינות וגם אצלנו ומצאו שאנחנו לא עומדים בחלק מהעקרונות.

רונ ית ציטאט: אחד העקרונות שלא עמדנו בו היה העיקרון המתייחס לבסיס משפטי איתן.

רונ ית ציטאט: זה בעצם הרקע לכל העבודה שנעשתה אצלנו, דהיינו, ליזום חוק חדש שיכלול את כל מה שצריך לצורך הפעלה של מערכת זה"ב וכמובן שיתייחס לעוד היבטים שקשורים למערכות תשלומים.

אתי בנדלר: למה את מתכוונת כשאת מדברת על בסיס משפטי איתן?

רונית ציטאט: שיהיה חוק כולל למערכות תשלומים וסליקה.

רונית ציטאט: בעצם זאת היתה ההמלצה וזה גם מה שקרה בשנים האחרונות בעולם.

רונית ציטאט: כשהצוות העסקי שלנו הגדיר את הדרישות שהיינו רוצים לחוק, למדנו חוקים שונים שחוקקו ב-15 השנים האחרונות בעולם, בעיקר במערב אירופה אבל גם במקומות אחרים.

רונית ציטאט: ראינו אילו סוגיות נכנסות לתוך החוק.

רונית ציטאט: כמובן שאחר כך נעשתה התאמה לחקיקה הישראלית.

רונית ציטאט: במהלך כל הפרויקט לווינו על ידי שני יועצים של הבנק העולמי, שיעצו לנו לאורך כל הדרך, גם בהקשר של הרפורמה עצמה אבל גם בהיבט של החקיקה.

רונית ציטאט: למעשה הפעלנו את מערכת תשלומים וסליקה ללא חוק.

רונית ציטאט: מבחינת המערכת זה בעייתי משום שבעצם אין לנו סופיות ואנחנו מתיימרים לתת סופיות במערכת הסליקה החדשה.

רונית ציטאט: בכללי המערכת שכתבתנו ובהסכמים שחתמנו מול הבנקים, ניסינו לפצות על הדבר הזה.

רונית ציטאט: ברור שלא מדובר בפיצוי מלא ולכן חשוב שהחוק יושלם כמה שיותר מהר.

רונית ציטאט: רציתי עוד לומר, שיתרונה של המערכת היא בכך שהיא מספקת מיידיות.

רונית ציטאט: ניתן לבצע תשלומים בזמן אמת וגם סופיות, שזה דבר מאוד חשוב.

רונית ציטאט: זה בא לידי ביטוי בעיקר בעסקאות שבצד אחד יש טובין ובצד השני יש תשלום.

רונית ציטאט: רוצים שהטובין יועבר יחד עם התשלום ואז הפחתנו את סיכון האשראי למינימום האפשרי.

רונית ציטאט: זה הרעיון בעבודה במערכת כזאת.

רונית תירוש: אם אני נותנת שיק אני לא אצטרך להמתין?

רונ ית ציטאט: לא.

רונ ית ציטאט: השיק עדיין יעבור במסלקת השקים ויש לו את אותם הכללים.

רונ ית ציטאט: לא שינינו את הכללים של השקים.

רונ ית ציטאט: אבל, היום, כשאת רוצה למכור מכונית את לא תקבלי שיק כי את יודעת ששיק יכול לחזור, אלא אם כן קיבלת אותו ממישהו שאת מאוד סומכת עליו.

רונ ית ציטאט: כעת תוכלי לומר לקונה שאת רוצה שהשיק יעבור במערכת זה"ב.

רונ ית ציטאט: בתוך דקות הכסף יכנס לחשבון שלך, הוא יהיה סופי ואז תוכלי לעשות העברת בעלות.

רונית תירוש: זה במקום ערבות בנקאית?

רונית ציטאט: נכון, בהחלט כן.

רונית ציטאט: זה אקווילנטי, למרות שגם ערבות בנקאית יכולה ליפול.

רונית ציטאט: גם פה זה לא סופי לחלוטין.

רונית תירוש: צריך יהיה לחנך את הציבור לכל המושגים החדשים.

רונית תירוש: כדי לדרוש שהתמורה תהיה במערכת זה"ב אני צריכה לדעת שיש מערכת כזאת.

רונית ציטאט: אנחנו נמצאים בשלבים ראשונים של קמפיין תקשורתי בעניין.

רונית ציטאט: אנחנו עושים הסברה יחד עם איגוד הבנקים ואנחנו בהחלט צריכים להנחיל את המושגים החדשים.

רונית ציטאט: הסבירות היא, שכמות הפעולות במערכת הזאת לא תהיה גבוהה.

רונית ציטאט: היא לא תחליף את השקים ולא תחליף את המס"ב.

רונית ציטאט: במס"ב עוברות הוראות קבע.

רונית ציטאט: זה לא יחליף את המערכות האלה אלא זה יהיה אמצעי תשלום נוסף.

אתי בנדלר: מה זה מס"ב?

רונ ית ציטאט: מרכז סליקה בנקאית.

רונ ית ציטאט: הפעולות שנסלקות שם הן בעיקר משכורות.

רונ ית ציטאט: כשחברות מזרימות את המשכורות, הם מזרימים למס"ב ושם מפצלים אותם.

רונ ית ציטאט: מס"ב מטפל גם בהוראות קבע לתשלומים.

רונ ית ציטאט: אלה פעולות שמתבצעות היום במס"ב והן ימשיכו להתבצע במס"ב.

רונ ית ציטאט: מסטטיסטיקות שראינו בעולם, במערכת זה"ב עוברים 90% מהערך של סך כל הפעולות שנסלקות, אבל פחות מ-1% מכמות הפעולות.

רונ ית ציטאט: המשמעות היא, שמעט מאוד פעולות עוברות במערכת אבל עם הסכומים המאוד מאוד גבוהים.

רונ ית ציטאט: זה בעצם מוריד את סיכון הסליקה משאר המערכות.

רונ ית ציטאט: מה שנסלק במערכת זה"ב פוחת אבל גם שאר המסלקות הופכות להיות פחות מסוכנות, כי הערכים שעוברים בהן הם נמוכים מאוד.

רונ ית ציטאט: זה לגבי הנתונים.

דוד טל: איזה סיכון זה מוריד?

רונ ית ציטאט: זה מפחית את הסיכון המשפטי, סיכון תפעולי וסיכון אשראי.

דוד טל: מה זה סיכון משפטי?

רונית ציטאט: ברגע שיהיה לנו חוק תשלומים וסליקה - - -

רונית תירוש: זאת הסדרה על פי חוק.

רונית ציטאט: היום אין לנו חוק שמטפל בכל הנושא של מערך התשלומים והסליקה.

רונית ציטאט: יש כל מיני הסכמים, יש חקיקות שונות ואין חוק.

דוד טל: זה יצר בעיה?

דוד טל: לא היה חוק וחייתם יפה מאוד, לא?

אורנה ואגו: לא.

אורנה ואגו: למשל זה יוצר בעיה במקרים של פשיטת רגל כי אז הולכים אחורה, מחזירים תשלומים וזה יכול ליצור בעיה מאוד גדולה.

דוד טל: מה קרה שזה מגיע אלינו דווקא בעת הזאת ולא הגיע לפני 5 שנים?

דוד טל: אנשים לא פשטו רגל?

דוד טל: לא צפיתם את הבעיה?

רונית תירוש: בתחילת הדיון אמרנו שזאת בעצם דרישה של הבנק העולמי, להסדיר את עצמנו על פי הסטנדרטים שהם קבעו.

רונית תירוש: זה שאנחנו מסתדרים ומעגלים פינות - - -

דוד טל: זה בסדר, אבל אני מניח שאם היתה בעיה כזאת – חברות במדינת ישראל כבר פשטו רגל ולמרות זאת לא עשיתם את זה.

דוד טל: כנראה שלא היה צורך ואפשר היה לחיות עם זה.

רונית ציטאט: ברגע שהשקנו מערכת שדורשת סופיות בתוך היום, אתה לא יכול לחיות עם החקיקה הקיימת.

רונית ציטאט: במצב של פשיטת רגל, התשלומים חוזרים אחורה.

רונית ציטאט: אם אנחנו נחיה עם החוק הזה במערכת שמספקת סופיות, יש פה סתירה.

רונית ציטאט: לכן היום זה הפך להיות מאוד מאוד חשוב.

יצחק זיו: האם כתוצאה מכל השינויים האלה לא יוכנסו סעיפים נוספים בעמלות של הלקוחות?

יצחק זיו: הרי צמצמנו את העמלות אבל עכשיו זה יגדל שוב.

רונית תירוש: אתה מתכוון שתהיה עוד עמלה?

יצחק זיו: כן.

רונית תירוש: זה יחליף ערבות בנקאית.

אתי בנדלר: לא.

אתי בנדלר: גם היום יש עמלה על העברות כספים.

אתי בנדלר: השאלה האם העמלה מפוקחת?

רונית ציטאט: תהיה עמלה נוספת כי יהיה שירות נוסף שהבנק יאפשר לך לעשות.

רונית ציטאט: אתה לא חייב לעשות אותו.

יצחק זיו: כדאי להכניס בחוק פסקה שתפרט כמה תעלה ללקוח העמלה הזאת.

יצחק זיו: האם לא כדאי לתת את הדעת על הנקודה הזאת?

לאה ורון: לאיזה רישום נכנסות העמלות האלה?

לאה ורון: בעקבות החוק שעשתה ועדת הכלכלה, חוק הבנקאות שירות ללקוח, לאיזו רשימה נכנסות העמלות האלה?

רונ ית ציטאט: למיטב ידיעתי, העמלה של מערכת זה"ב נכנסת לרשימה של העמלות המפוקחות.

רונ ית ציטאט: אני ראיתי את זה בתעריפון.

דוד טל: מה העלות שלה?

רונית ציטאט: אנחנו לא יודעים.

רונית ציטאט: לכל בנק יש את העלות שלו.

רונית ציטאט: זה תלוי בבנק עצמו.

דוד טל: אבל אתם מכוונים את הבנק.

דוד טל: למשל, אתם אומרים עד 50,000 שקל העמלה תהיה בגובה מסוים.

רונית ציטאט: אני לא יודעת מה המגבלה.

לאה ורון: תבדקו את זה לדיון הבא.

דוד טל: אנחנו הולכים להשית על ציבור הלקוחות של הבנקים עמלה, בנוסף לכל העמלות והריביות שכבר מושתות עליהם.

דוד טל: אתם רוצים להוסיף דברים נוספים ואתם צריכים לגלות את דעתכם.

דוד טל: אנחנו אמורים לדעת אם אנחנו רוצים להשית את זה על האזרח.

אורנה ואגו: אני חושבת שזה לא לחוק הזה.

אורנה ואגו: אני מוכנה לשאול את הפיקוח על הבנקים.

דוד טל: יכול להיות שתגידי שמבחינת החוק הזה אין תוספת על הלקוח אז אני עובר לסדר היום.

דוד טל: אם זה מוסיף ללקוח, אני רוצה לדעת באיזה סכום מדובר.

אורנה ואגו: החוק הזה לא מתייחס לכך ובכלל לא מתייחס למערכת זה"ב.

אורנה ואגו: הוא מדבר באופן כללי.

אורנה ואגו: הוא נותן מסגרת כללית לפקח על מערכות, לאו דווקא מערכת זה"ב.

אורנה ואגו: מערכות שנחשוב שהן יותר מסוכנות - - -

דוד טל: זה מחליף מערכת קיימת?

אורנה ואגו: לא, זאת תוספת.

דוד טל: האם הבנק יוסיף עמלות כתוצאה מפעילות במערכת הזאת?

אורנה ואגו: בוודאי.

דוד טל: אני רוצה לדעת מהם השיעורים.

אורנה ואגו: אני רוצה להבהיר.

אורנה ואגו: החוק עצמו לא מדבר על מערכת זה"ב.

אורנה ואגו: החוק נותן מסגרת כללית כדי לפקח על כל מערכות התשלומים, בין היתר על מערכת זה"ב.

אורנה ואגו: אם אנחנו רואים מערכות מסוימות כמערכות מסוכנות יותר, שנפילתן יכולה להביא לסיכון יותר גדול במערכות התשלומים, אז נכריז עליהם כמערכת מבוקרת מיועדת.

אורנה ואגו: הכוונה שלנו להכריז על מערכת זה"ב ומערכת הסי.

אורנה ואגו: אל.

אורנה ואגו: אס - - -

יצחק זיו: האם יש לזה השלכה על הלקוח?

אורנה ואגו: בסופו של דבר, אם לקוח יבחר לבצע את ההעברה, שלא באמצעות מערכת זה"ב, הוא יוכל לעשות זאת ולא לשלם את העמלה.

דוד טל: אני האדם הסביר לצורך העניין.

דוד טל: אני לא מבין.

דוד טל: יש לי אפשרות לעשות את זה במערכת אחרת?

דוד טל: אתם לא תכפו עלי לעבוד במערכת שאתם מדברים עליה?

אורנה ואגו: כיום, כללי מערכת זה"ב קובעים שהעברה מעל 3 מיליון שקל צריכה להתבצע באמצעות מערכת זה"ב.

דוד טל: אז למה את אומרת לי שלא?

דוד טל: קשה לי איתכם, אני ממש לא מבין את זה.

אתי בנדלר: אתה האדם הנאור.

דוד טל: אני ממש לא מבין.

דוד טל: אני רוצה להסביר את זה למסעודה ומסעודה גם לא תבין את זה.

רונית תירוש: אני רוצה להסביר מה אני הבנתי.

רונית תירוש: אני מבינה שהחוק הזה היה צריך להגיע לוועדת כספים.

רונית תירוש: בראייה של ועדת כלכלה אנחנו תמיד מחפשים איפה האדם הפרטי ניזוק או לא ניזוק.

רונית תירוש: החוק הזה מנסה להסדיר מבחינה משפטית ומבחינת הבקרות והסמכויות של נגיד בנק ישראל לבקר את המערכות, שלא יווצר במדינת ישראל מצב של שבר במערכת התשלומים כתוצאה מכשל מערכתי או בעיות של נזילות מול אשראי.

רונית תירוש: זה באמת ברמה של מערכות גדולות, בנק ישראל מול, אולי, יתר הבנקים.

רונית תירוש: מפה נגזר, שבתוך כל המכלול הזה מוצעת מערכת שתוכל להבטיח את התקינות של תשלומים במדינת ישראל גם כלפי העולם, גם כלפי עסקאות שנעשות במטבע של שקל חדש מול מטבע זר.

רונית תירוש: בתוך כל זה יש מערכת זה"ב, שמבחינתי היא מערכת חדשה לנו.

רונית תירוש: כאדם הסביר, אני מגדירה את המערכת הזאת כחלופה לערבות בנקאית.

רונית תירוש: ברגע שאתה אומר למישהו שאתה עושה איתו עסקה והכסף עובר דרך מערכת זה"ב, הוא יכול להיות רגוע כי זה מבטיח את הסופיות של התשלומים.

רונית תירוש: יש לנו פה נגיעה צרה, בהקשר של מערכת זה"ב ושל הסי.

רונית תירוש: אל.

רונית תירוש: אס, שנוגעת ללקוח הפרטי וזאת ברמה של עמלות.

רונית תירוש: לכן אנחנו מבקשים שלדיון הבא תביאו איתכם את גובה העמלות כדי שתהיה לנו אינדיקציה.

רונית תירוש: ברור שאנחנו רוצים לדעת האם העמלות בנושא הזה יהיו תחת מערכת מבוקרת באמצעות החוק שחוקק לאחרונה בוועדת הכלכלה.

רונית תירוש: אני חושבת שזאת הנגיעה היחידה שיש לאדם הפשוט למערכת הזאת, שהיא למעשה הסדרה בין הבנקים לבין עצמם ובינם לבין הבנק העולמי.

רונית תירוש: האם הבנתי נכון?

רונ ית ציטאט: נכון בהחלט.

רונ ית ציטאט: אני רוצה רק להוסיף שההתייחסות היחידה בחוק לדבר הזה היא בסעיף 10ב(2), ששם אנחנו אומרים איך נפקח ואיך נוודא יעילות של מערכת.

רונ ית ציטאט: כבנק מרכזי אנחנו רוצים כלים לבקר ולפקח.

רונ ית ציטאט: אחד מהסעיפים זאת העלות הכוללת להשתתפות במערכת למשתתף, בשים לב לשירותים שמהערכת מספקת למשתתפים.

אורנה ואגו: זה לא מול לקוח.

רונ ית ציטאט: הכוונה פה היא מול המערכת הבנקאית ומערכת הסליקה.

רונ ית ציטאט: פה יש לנו אלמנט שאותו אנחנו מכניסים, שמתייחס בהחלט לנושא של העלות אבל זה הכל.

אורנה ואגו: קצת הרחבנו פה על מערכת מסוימת, שיש לנו כוונה להכריז עליה במסגרת החוק.

אורנה ואגו: החוק הוא חוק מסגרת והוא מאפשר לנו לפקח על מערכות שנכריז עליהן ולתת להן עדיפות מסוימת, כאשר מדובר במערכות מסוכנות שנפילתן יכולה להיות בעייתית.

אורנה ואגו: המערכת השניה שבדעתנו להכריז עליה כמערכת מבוקרת מיועדת היא מערכת של סי.

אורנה ואגו: אל.

אורנה ואגו: אס.

אורנה ואגו: מר בארי טאוג, מנהל מחלקת מטבע חוץ יאמר עליה כמה מילים.

בארי טאוג: תודה רבה.

בארי טאוג: מערכת סי.

בארי טאוג: אל.

בארי טאוג: אס נוגעת פחות לאזרח הפרטי.

בארי טאוג: זאת מערכת שמיועדת לתשלומים בין בנקאיים בינלאומיים.

בארי טאוג: במישרין היא לא תשפיע על הלקוח הפרטי והלקוח הקטן.

בארי טאוג: אנחנו מקווים שהיא כן תביא תועלת למשק ובעקיפין היא תביא תועלת לכל המשק, אבל במישרין היא לא תשפיע על זה.

בארי טאוג: זאת מערכת סיטונאית שפועלת בין בנקים גדולים בעולם.

בארי טאוג: סי.

בארי טאוג: אל.

בארי טאוג: אס זה ראשי תיבות של: Continuous Linked Settlement.

בארי טאוג: זה בנק שהוקם בארצות הברית, בפיקוח של הבנק המרכזי של ארצות הברית והוא בבעלות פרטית של 70 הבנקים הגדולים בעולם.

בארי טאוג: מדובר בבנקים הגדולים בעולם שכולכם מכירים, אם זה בנקים שוויצרים, אמריקאים, אנגליים.

בארי טאוג: בנקים כמו ברקליס סיטי, צ'ייס, יו.

בארי טאוג: בי.

בארי טאוג: אס.

בארי טאוג: הם כולם בעלי מניות בסי.

בארי טאוג: אל.

בארי טאוג: אס ומפעילים את סי.

בארי טאוג: אל.אס.

בארי טאוג: גם שני בנקים ישראלים הם בעלי מניות ושותפים מלאים בסי.

בארי טאוג: אל.

בארי טאוג: אס שזה גם הישג נאה למערכת הבנקאות הישראלית.

לאה ורון: מי הם הבנקים הישראלים?

בארי טאוג: בנק לאומי ובבנק הפועלים.

בארי טאוג: כל הבנקים הישראלים יכולים לפעול מול סי.

בארי טאוג: אל.

בארי טאוג: אס כלקוחות, באמצעות בנקים אחרים.

בארי טאוג: הבנק הוקם על ידי הבנקים המרכזיים העיקריים בעולם של ארצות הברית ושל אירופה, כדי לטפל בבעיה שנקראת סיכון סליקה בשוק ההמרות, שוק המטח הבינלאומי.

בארי טאוג: זה השוק הפיננסי הגדול ביותר בעולם.

בארי טאוג: נפח העסקאות היומי של השוק הזה הוא יותר מ-3 טריליון דולר.

בארי טאוג: היו ימים של נפח עסקאות של 10 טריליון דולר המרות בין סטרלינג לדולר, ליין, ליורו ולכל המטבעות בעולם.

בארי טאוג: זאת אומרת שכל התל"ג השנתי, כל התפוקה השנתית של ארצות הברית, למשל, מחליפה ידיים תוך יום אחד.

בארי טאוג: זה השוק הפיננסי הגדול בעולם.

בארי טאוג: בשוק הזה יש סיכונים רבים.

בארי טאוג: אחד הסיכונים נובע מאופי השוק.

בארי טאוג: אתה ממיר מטבע אחד למטבע אחד.

בארי טאוג: כולנו יודעים מה החשיבות בהמרות מטבע, זה אומר יבוא, יצוא, השקעות בחו"ל, משק פתוח, נסיעות.

בארי טאוג: הכל תלוי בביצוע יעיל ובטוח של המרות המטבע.

בארי טאוג: בכל עסקת מטבע יש סיכונים, מה שאנחנו קוראים סיכון סליקה.

בארי טאוג: סיכון סליקה - אתה צריך למסור מטבע במדינה אחת ולקבל את תמורה במדינה אחרת.

בארי טאוג: כבר אתה נמצא במערכות שונות.

בארי טאוג: לעיתים קרובות יש הבדלי שעות, לפעמים הבדל שעות ניכר בין מסירת מטבע אחד לקבלת המטבע השני.

בארי טאוג: אתה מוכר יינים, מקבל דולרים.

בארי טאוג: אתה צריך למסור את היינים כשאתה ישן ואתה מקבל את הדולרים אחרי שהלכת לישון ביום למחרת.

בארי טאוג: איך אתה מבטיח לעצמך שאתה מקבל את התמורה?

בארי טאוג: בואו לא נשכח שחלק מהעסקאות האלה הן עסקאות גדולות במיליארדים של דולרים.

בארי טאוג: לכן, הבנקים המרכזיים הגדולים בעולם יזמו את הנושא של המסלקה הגדולה בעולם שנקראת סי.

בארי טאוג: אל.

בארי טאוג: אס.

בארי טאוג: זה אמנם מופעל על ידי סקטור פרטי אבל זה בפיקוח ויוזמה של הבנקים הגדולים בעולם.

בארי טאוג: הוא התחיל לעבוד לפני 4 שנים.

בארי טאוג: כיום 15 מטבעות עיקריות בעולם כבר חברות במסלקה הזאת.

בארי טאוג: כלומר, אם אתה רוצה להמיר יין בדולר אוסטרלי, או כל זוג מטבעות אחר, אתה עושה את זה באמצעות סי.

בארי טאוג: אל.אס.

בארי טאוג: המערכת דואגת לביצוע העסקה בו זמנית.

בארי טאוג: שני המטבעות עוברים באותו זמן.

בארי טאוג: סי.

בארי טאוג: אל.

בארי טאוג: אס ערב לזה ואז כל אחד יכול להיות בטוח שהוא מקבל את התמורה.

בארי טאוג: לא יכול להיות מצב שהוא מסר יינים ולא קיבל דולרים.

בארי טאוג: דברים כאלו קרו בעולם.

בארי טאוג: לפני כמה שנים בנק ישראל ראה לנכון ליזום כניסה של השקל למערכת הזאת.

בארי טאוג: זה היה עוד חזון כי עוד לא היתה לנו מערכת זה"ב, שזה, כמובן, תנאי מוקדם להצטרפות למערכת כזאת.

בארי טאוג: כפי שמערכת זה"ב מבצעת תשלום סופי בזמן אמת בתוך המדינה, גם המערכת הזאת מבטיחה ביצוע סופי בזמן אמת של עסקאות המרה בינלאומיות.

בארי טאוג: יש שם מנגנון מאוד מפותח ומשוכלל ויש להם דרישות מאוד גבוהות כדי להבטיח את איכות ובטיחות המערכת לכל המשתמשים.

בארי טאוג: יש דרישות טכנולוגיות של מערכות שמדברות אחת עם השניה, של גיבוי מערכות כדי שלא תהיה נפילה כתוצאה מטעות אנוש או משהו דומה.

בארי טאוג: כמובן היינו צריכים להוכיח את האיתנות של השקל ואת האיתנות והיציבות של המערכת הפיננסית בישראל.

בארי טאוג: עברנו את כל הדרך.

בארי טאוג: בנוסף, כמובן, הם רוצים בסיס משפטי.

בארי טאוג: פה הם מבקשים מאיתנו ליישר קו עם הדרישות הכי גבוהות בעולם.

בארי טאוג: כל הדברים המוצעים בחוק הם בדיוק באותו סטנדרט של ארצות הברית, שוויץ, האיחוד האירופאי, יפן, הונג קונג וסינגפור ועוד.

בארי טאוג: זאת הדרך שבה הם עובדים.

בארי טאוג: הם מבקשים אותה רמה מכל המשתתפים.

בארי טאוג: החוק הזה חיוני כדי להצטרף למערכת סי.

בארי טאוג: אל.

בארי טאוג: אס לאחר שהשלמנו את ההכנה לחוק.

בארי טאוג: מה היתרונות?

בארי טאוג: זה מוריד את הסיכון של מי שרוצה לעשות עסקה בהיקפים גדולים ובעקיפין כל עסקה.

בארי טאוג: ככל שזה מוריד את הסיכון של הבנקים זה גם מוריד את הסיכון של הלקוחות כי הבנקים פועלים בשם הלקוחות.

בארי טאוג: זה מקדם את הכניסה של ישראל לשוק העולמי.

בארי טאוג: זה מקל על משקיעים בינלאומיים להשקיע בארץ, זה מגל על ישראלים להשקיע בחו"ל וזה מקל על יבוא ויצוא.

דוד טל: עד היום לא נמנע ממדינת ישראל לעבור דרך הסי.

דוד טל: אל.

דוד טל: אס?

בארי טאוג: נכון.

בארי טאוג: זאת בדיוק הנקודה הבאה.

בארי טאוג: ככל שהמערכת תהיה יותר מקובלת בעסקות בינלאומיות, היא פשוט תהפוך להיות תנאי מוקדם.

בארי טאוג: מטבע שלא בתוך המערכת הזאת, נחשב כמטבע קצת נחות.

בארי טאוג: מי שרוצה לעשות עסקה במטבע שבחוץ ולא בפנים היא צריך לקחת בחשבון שיש עוד סיכון.

בארי טאוג: הדבר בא לידי ביטוי, ויש לנו סטטיסטיקה על זה, שכל פעם שמטבע נכנס למערכת הסי.

בארי טאוג: אל.

בארי טאוג: אס, יש גידול בנפח העסקאות, במספר המשתתפים, במסחר במטבע, במספר הבנקים שיכולים להצטרף.

בארי טאוג: כיום הרבה בנקים ישראלים לא יכולים לעבוד במישרין עם בנקים גדולים בעולם כי לא כולם בדירוג שמאפשר זאת.

בארי טאוג: לגבי עסקאות במטבע, כניסה לסי.

בארי טאוג: אל.

בארי טאוג: אס פשוט מבטלת את הסיכון הזה לכן מספר בנקים ישראלים יותר גדול יוכל לפעול גם במישור הבינלאומי.

בארי טאוג: יש עליה מתמדת בסטנדרטים.

בארי טאוג: מדינה שלא תצטרף, בסופו של דבר תמצא עצמה בליגה ב' של המטבע ולא בליגה א'.

בארי טאוג: אתה צריך לרוץ מהר מאוד כי כל הזמן יש שיפור בתשתית הפיננסית של מטבע חוץ.

בארי טאוג: זה מרכיב מאוד חשוב בנושא הזה.

בארי טאוג: עוד לא הודענו על כך לציבור, אבל במשך 4 שנים עבדנו קשה מאוד מול סי.

בארי טאוג: אל.אס.

בארי טאוג: גם מערכת הבנקאות הישראלית עושה את כל ההכנות הדרושות.

בארי טאוג: באפריל אנחנו מקווים להכניס את השקל למערכת הזאת.

בארי טאוג: כדי להיכנס באפריל אנחנו צריכים להתחיל להפעיל את המערכת בארץ כבר בתחילת פברואר וזאת על מנת לבצע בדיקות ולוודא את תפעולה התקין.

בארי טאוג: סי.

בארי טאוג: אל.

בארי טאוג: אס מתנה את כניסת השקל למערכת בקבלת החוק הזה.

בארי טאוג: החוק הזה הותאם לסטנדרטים של הסי.

בארי טאוג: אל.

בארי טאוג: אס ולדרישות של סי.

בארי טאוג: אל.

בארי טאוג: אס שהן דרישות מאוד גבוהות.

בארי טאוג: כניסה של השקל למערכת הזאת תהיה הישג מאוד נאה, ציון למופת למשק הישראלי מבחינת עמידה בסטנדרטים הבינלאומיים.

רונית תירוש: האם יהיה נכון לומר שמערכת הסי.

רונית תירוש: אל.

רונית תירוש: אס מאפשרת עסקאות בזמן אמת?

רונית תירוש: סופיות של עסקאות בזמן אמת?

בארי טאוג: כן, זה מבטיח סופיות בזמן אמת של המרות מטבע באותן עסקאות שמתבצעות דרך המערכת.

עו"ד צבי אילן: זה לא מדויק לומר שהעסקה הופכת לסופית באותו רגע.

עו"ד צבי אילן: צריך להסביר את זה.

לאה ורון: סליחה אדוני.

לאה ורון: ראשית תאמר מי אתה ותקבל רשות דיבור מיושבת הראש.

צבי אילן: אני מייצג את איגוד הבנקים ואני מייצג גם את הבנק לאומי.

רונית תירוש: הבטחתי קודם לעורך דין אפשטיין.

רונית תירוש: תודה על ההסבר.

רונית תירוש: ההסבר היה מאוד דידקטי.

רונית תירוש: סיימנו את הסקירה המקדמית ואני פותחת את הנושא לדיון.

רונית תירוש: אחר כך נתחיל לקרוא את סעיפי החוק.

איתן אפשטיין: לשכת עורכי הדין תגיש בכתב את הערותיה להצעת החוק, ככל שיהיה לה.

איתן אפשטיין: בשלב הזה הייתי מבקש לקבל מבנק ישראל מספר הבהרות לנושאים שהועלו במהלך הפרזנטציה: אחד, האם נדרשים או קיימים ממשקים בין החוק הזה לחוקים שנוגעים למאגרי מידע וסודיות נתונים לגבי לקוחות ועסקאות?

איתן אפשטיין: בכל זאת עוברים שם כספים של לקוחות.

איתן אפשטיין: שניים, האם נדרשים, לדעתכם, ממשקים בין החוק הזה לחוקי הלבנת הון ואיסור מימון טרור לגבי כספים שעוברים?

איתן אפשטיין: שאלה נוספת, שעלתה במוחי אגב הפרזנטציה, נוגעת למצג לגבי סופיות התשלום.

איתן אפשטיין: אם הבנתי נכון, הכוונה היא שהוא גובר על כל חוק אחר.

איתן אפשטיין: האם התייחסתם לנושא של סמכויות של גופים בעלי סמכות, בין אם זה בתי משפט ובין אם זה נושאי משרה מטעם בית משפט, כמו מפרקים או מנהלים מיוחדים בהליכים, שלהם ניתנת הסמכות לבטל את סופיות התשלום וכן לעשות רביזיה ולהשיב את הכסף למקור?

איתן אפשטיין: שאלה אחרונה.

איתן אפשטיין: אני מבין שמהרגע שישראל נכנסת למערכת, כל הבנקים הישראלים יוכלו להשתתף.

איתן אפשטיין: אם התשובה היא כן, אז נחה דעתי.

איתן אפשטיין: אם התשובה היא לא, ובהיות סי.

איתן אפשטיין: אל.

איתן אפשטיין: אס גוף פרטי, בסופו של דבר, האם יש משהו במערכת הזאת שיכול להפלות בכניסה למערכת וביכולת מתן השירות, בין בנקים ישראלים כאלה לבנקים אחרים, באופן שייתן להם יתרון בלתי הוגן בתחרות על לב הצרכן?

דוד טל: אם תעשה את זה רק בבנקים הגדולים והבנקים הקטנים יזדקקו לבנקים הגדולים כדי להעביר את זה דרכם, אז וודאי שתהיה אפליה.

איתן אפשטיין: ביקשתי הבהרה לעניין דרישות הסף בכניסה מאשר לתחרות עצמה, אלה שני דברים שונים.

רונית תירוש: איגוד הבנקים?

רן ונגרקו: אין לנו הערות בשלב זה.

רונית תירוש: אתם ביחד?

צבי אילן: אנחנו הולכים ביחד וכל אחד לחוד.

צבי אילן: ככל שהדיון יתפתח, נצטרף יותר.

רונית תירוש: יש לכם תשובות לעורך דין אפשטיין?

אורנה ואגו: לגבי שאלה מס' 3, אני רוצה להגיד שסעיף 15 מטפל בשאלה שלך.

אורנה ואגו: נאמר שם: "על אף האמור בסעיף 268 לפקודת החברות (נוסח חדש)...".

אורנה ואגו: אנחנו נדון בסעיף הזה בנוכחות אנשי משרד המשפטים שלא נוכחים היום.

אורנה ואגו: ביקשתי שסעיפים 14 ו-14 ידונו בשבוע הבא, אבל הסעיף הזה נ ותן מענה לשאלה שלך.

בארי טאוג: אני יכול לענות על השאלות לגבי הסי.

בארי טאוג: אל.אס.

בארי טאוג: נכון שיש שם דרישות מחמירות לגבי הכניסה למערכת אבל זה כדי להבטיח את הדריכות והאיכות של המערכת.

בארי טאוג: אני לא חושב שזה מוסיף חסמים לתחרות כי קודם כל המצב שיש בנקים גדולים ובנקים קטנים זה מצב נוהג בעולם שאנחנו לא יכולים לשנות.

בארי טאוג: מה לעשות שהצטרפות לגוף עולמי גדול מחייב גודל מסוים או יחס הון מסוים.

בארי טאוג: אלה כללי הכניסה למועדון ואנחנו לא יכולים לשנות את זה.

בארי טאוג: מה עוד, שהוא לא מוסיף חסם כי גם היום בנק קטן לא יכול לבצע לבד עסקאות בינלאומיות.

בארי טאוג: אין לו סניפים ואין לו מערכת.

בארי טאוג: גם היום הוא עובד באמצעות בנק מתווך במדינה אחרת.

בארי טאוג: זה יכול להיות בנק צ'ייס מנהטן בארצות הברית או ברקליס באנגליה.

בארי טאוג: ההבדל היחיד יהיה שבעתיד הוא יוכל לבחור בנק מתווך, שהוא עצמו חבר בסי.

בארי טאוג: אל.

בארי טאוג: אס ולבצע את עסקאותיו.

דוד טל: אנחנו אומרים שיש סופיות לתהליך.

דוד טל: האם בית משפט יכול להחזיר את התהליך הזה לאחור?

אורנה ואגו: עניתי על זה.

אורנה ואגו: אמרתי שסעיף 15 עונה לשאלה של מר אפשטיין.

אורנה ואגו: ביקשתי שנדון בזה בנוכחות נציגים של משרד המשפטים.

אורנה ואגו: בגדול, הוא משנה את האמור בסעיף 268 לפקודת החברות וקובע שהעסקאות האלה תקפות אלה כן בוטל.

אורנה ואגו: בוטל, הכוונה, מרמה, חוסר תום לב וכו' אבל, קודם כל הן תקפות.

אורנה ואגו: סעיף 268 קובע ההפך, דהיינו, הן אינן תקפות אלא אם כן נקבע.

צבי אילן: כאשר אנחנו מדברים על סופיות מדברים על סופיות במערכת מבחינה טכנית.

צבי אילן: המערכת בנויה על הסתמכות על תשלומים שמגיעים לצורך תשלומים שיוצאים.

צבי אילן: אם, נניח, בנק א' מעביר לבנק ב' סכום מסוים, אז הסכום הזה ישמש אחר כך את בנק ב' כדי להעביר אותו לבנק ג'.

צבי אילן: זה בנוי אדנים על אדנים.

צבי אילן: אם תבוא בשלב מאוחר יותר ותשלוף אחד מהאדנים האלה, כל העסק עלול לקרוס על פי תאוריית הדומינו.

צבי אילן: לכן באים כללי המערכת ובא החוק שאומרים שיש סופיות מבחינת המערכת.

צבי אילן: למיטב הבנתי, זה לא אמור לייצר סופיות מהותית איפה שהיא לא צריכה להיות.

צבי אילן: לא תוכל לבוא למפעיל המערכת ולהגיד לו להחזיר את המצב לקדמותו.

צבי אילן: כן תוכל לבוא למקבל הכספים ולומר לא שלא הגיע לו לקבל את הכספים האלה, על פי עסקת היסוד.

צבי אילן: זאת האבחנה.

אורנה ואגו: שאלות 1 ו-2 לא נוגעות לחוק.

אורנה ואגו: זה נוגע אולי לכל מערכת ומערכת אבל לחוק עצמו זה לא נוגע.

אורנה ואגו: החוק בא לתת מסגרת לפעילות של מערכות תשלומים.

אורנה ואגו: הוא לא נועד לאיסוף מידע.

אורנה ואגו: אני לא חושבת שזה נוגע להלבנת הון.

אורנה ואגו: על כל בנק חל צו איסור הלבנת הון והוא צריך להמשיך לפעול ולדווח או לעשות את מה שהוא צריך לעשות.

דוד טל: אם אני מעביר במערכת הזאת 50,000 שקלים, הבנק ידווח אוטומטית?

אורנה ואגו: בצו איסור הלבנת הון מדובר על פעולה במזומן מול הדלפקים.

אורנה ואגו: זה בכלל לא המקרה של המערכות בהם אנחנו מדברים כרגע.

אורנה ואגו: אם אתה מפקיד 50,000 שקל אז צריך לדווח על זה.

אורנה ואגו: בהעברות מדובר היום על מיליון שקל.

אורנה ואגו: בין אם תבצע את ההעברה באמצעות מערכת אחרת ובין אם תבצע אותה באמצעות מערכת זה"ב, אם הבנק צריך לדווח על העברה של מיליון שקל מהארץ לחו"ל – אם אני חושבת על זה, בתוך הארץ, על פי צו הלבנת הון, לא צריך לדווח על העברות.

אורנה ואגו: זה לא צריך להשפיע.

אורנה ואגו: אם חלה חובה היא תמשיך לחול.

דוד טל: הפעולה הטכנית נעשית בארץ?

דוד טל: אם, נניח, בנק הפועלים עושה העברה הזאת עם - - -

אורנה ואגו: אם אתה מדבר על סי.

אורנה ואגו: אל.

אורנה ואגו: אס אז כן.

אורנה ואגו: אני חשבתי על מערכת זה"ב.

אורנה ואגו: זה תלוי בכל מערכת ומערכת.

אורנה ואגו: אני חשבתי על מערכת זה"ב שהיא רק בתוך הארץ.

לאה ורון: בכללים למערכת זה"ב יש הגבלה על גובה הסכום?

רונית ציטאט: בתוך המערכת אפשר להעביר כל סכום.

רונית ציטאט: אין מגבלה, זה רק עניין של עלות ותועלת ללקוח עצמו.

רונית תירוש: נשמע לגבי העלויות בדיון הבא.

אתי בנדלר: בקשר לסודיות, אני מפנה את תשומת הלב לסעיף 19 להצעת החוק, שדנה בנושא הזה.

דוד טל: אם אנחנו עוברים למערכת הזאת, שהיא יותר טכנולוגית ויותר בינלאומית, האם זה לא מייתר את המערכת שלנו משום שמערכת הזה"ב היא יותר קמעונית ומערכת הסי.

דוד טל: אל.

דוד טל: אס היא יותר סיטונאית?

רונית ציטאט: למעשה גם מערכת זה"ב היא לא קימעונאית.

רונית ציטאט: היא מיועדת לפעולות בסכומים מאוד מאוד גדולים והיא רק בשקלים.

דוד טל: ועדיין אנחנו צריכים גם את מערכת הזה"ב וגם את המערכת הזאת?

רונית ציטאט: מערכת הזה"ב היא רק בשקלים ולמעשה, אם לא היתה לנו מערכת זה"ב לא היינו יכולים להצטרף לסי.

רונית ציטאט: אל.אס.

רונית ציטאט: אם מישהו מבצע עסקה של שקל מול דולר, אז הסי.

רונית ציטאט: אל.

רונית ציטאט: אס סולק את הדולרים במערכת האר.

רונית ציטאט: טי.

רונית ציטאט: ג'י.

רונית ציטאט: אס בניו-יורק וסולק את השקל אצלנו במערכת זה"ב.

רונית ציטאט: רק כך הוא מקבל את הסופיות.

רונית ציטאט: אחרת, אין לו סופיות בשני הכיוונים ואז הוא לא יכול לספק סופיות למערכות שלו.

רונית ציטאט: כלומר, בלי מערכת זה"ב לא היינו יכולים להגיע לזה.

רונית תירוש: צריך יציבות, ביטחון, סופיות במערכות הפנימיות וזה מבטיח את אותם פרמטרים במערכת הבינלאומית.

איתן אפשטיין: חלק מהנושאים שהעליתי באו בגלל הסמכות שהחוק נותן לנגיד להכריז על מערכת תשלומים שהיא מערכת זרה.

איתן אפשטיין: זאת אומרת לתת מעמד על פי החוק הישראלי, למערכת שכולה נמצאת בחוץ לארץ.

איתן אפשטיין: אני תוהה איזה אמצעי בקרה יש לנגיד כאשר הוא נטול סמכויות אקס טריטוריאליות?

איתן אפשטיין: איך הנגיד נותן רישיון לגוף שאין לו שום סמכות לבקר אותו ולפקח עליו?

אורנה ואגו: יש סעיף שמאפשר פטור מתחולה של סעיפים מסוימים על מערכת שהוכרזה כאמור, אם הנגיד שוכנע שהמערכת מפוקחת ברמה ובסטנדרטים גבוהים.

אורנה ואגו: יש העברת מידע, אנחנו מקבלים מהמערכת מידע.

אורנה ואגו: רק כשהנגיד משתכנע שהיא מפוקחת כראוי הוא רשאי לפטור אותה.

רונ ית ציטאט: למעשה מערכת הסי.

רונ ית ציטאט: אל.

רונ ית ציטאט: אס מפוקחת על ידי קבוצת המדינות הראשוניות שהקימו אותה.

רונ ית ציטאט: יש צוות משותף לקבוצה של מדינות שמבצע את הפיקוח על הסי.

רונ ית ציטאט: אל.אס.

רונ ית ציטאט: למעשה אנחנו אמורים לקבל מהם מידע.

בארי טאוג: לא רק שנקבל מידע מהם אלא שבבאזל קיים גוף שנקרא Bank Of International Setelment, שזה הבנק המרכזי של הבנק המרכזי, שהוקם לצורך הבקרה והפיקוח על סי.

בארי טאוג: אל.

בארי טאוג: אס.

בארי טאוג: כחברים בסי.

בארי טאוג: אל.

בארי טאוג: אס אנחנו נקבל נציגות באותו גוף.

בארי טאוג: נכון שאין סמכות פיקוחית, אבל אנחנו נהיה חלק מהגוף שמפקח.

אורנה ואגו: סליחה, זה בסעיף 16.

רונית תירוש: אנחנו נגיע לזה.

רונית תירוש: אם אין הערות נתחיל לקרוא את סעיפי החוק ולאחר מכן נקיים הצבעה.

אורנה ואגו: "1.

אורנה ואגו: בחוק זה – "הוראת תשלום" – הוראה להעברת כספים.

אורנה ואגו: "הנגיד" – נגיד בנק ישראל שמונה לפי סעיף 8 לחוק בנק ישראל, התשי"ד-1954; "חוק ניירות ערך" – חוק ניירות ערך, התשכ"ח-1969; "כללי מערכת" – הכללים שעל פיהם מופעלת מערכת תשלומים; "מסלקת הבורסה" – מסלקה כהגדרתה בסעיף 50א לחוק ניירות ערך;

אתי בנדלר: תסבירי את המשמעות.

אורנה ואגו: בסעיפים מסוימים אנחנו מחריגים את מסלקת הבורסה למערכות תשלומים.

אורנה ואגו: היה צריך להבין למה אנחנו מתכוונים כשאנחנו מחריגים את מסלקת הבורסה.

אורנה ואגו: מסלקת הבורסה היא מסלקה שהוקמה על פי סעיף 50א לחוק ניירות ערך.

אורנה ואגו: "מערכת תשלומים" – מערכת שבה מתקבלות, מועברות או מבוצעות הוראות תשלום בין משתתפי המערכת שכולם או חלקם מחזיקים חשבון בבנק ישראל".

אתי בנדלר: גם זה מחייב הסבר.

אתי בנדלר: אל תצאי מתוך הנחה שמבינים.

אורנה ואגו: כל החוק מתייחס למערכות תשלומים.

אורנה ואגו: היינו צריכים להגדיר מערכת תשלומים.

אורנה ואגו: רצינו מראש להוציא מההגדרה, כדי להפיס את דעתם של גופים פרטיים וחברות גדולות שיש בתוכן מערכות שאפשר לומר עליהן שהן מערכות תשלומים אבל לא התכוונו לפקח עליהן.

אורנה ואגו: לכן הוספנו את הסיפה שאומרת שכולם או חלקם מחזיקים חשבון בבנק ישראל.

אורנה ואגו: מי שמחזיק היום חשבון בבנק ישראל זה תאגידים בנקאיים, לפי חוק בנק ישראל.

אורנה ואגו: החוק הזה גם מסמיך את הנגיד לפתוח חשבון למפעיל של מערכת תשלומים זרה שהוכרזה.

אורנה ואגו: אנחנו התכוונו לבנק סי.

אורנה ואגו: אל.

אורנה ואגו: אס.

אורנה ואגו: לבנק סי.

אורנה ואגו: אל.

אורנה ואגו: אס נפתח חשבון לפי החוק הזה.

אורנה ואגו: חוץ מאשר הממשלה ותאגידים בנקאיים ובנק סי.

אורנה ואגו: אל.

אורנה ואגו: אס, ובנק הדואר, אין היום סמכות לפתוח חשבונות לגופים אחרים בבנק ישראל.

אורנה ואגו: הכוונה היתה להראות שאנחנו מתכוונים למערכות גדולות ולא למערכות קטנות שגופים קטנים יכולים להקים.

אורנה ואגו: "מערכת מבוקרת" – מערכת מבוקרת שהוכרזה לפי סעיף 2;" כשנגיע לסעיף 2 אסביר מה הכוונה.

אורנה ואגו: "מערכת מבוקרת מיועדת" – מערכת מבוקרת שהוכרזה לפי סעיף 3; "מפעיל של מערכת תשלומים".

אורנה ואגו: אני מבקשת לתקן, במקום "מי שאחראי לתיקון מערכת תשלומים", נכתוב "גוף שאחראי לתיקון מערכת תשלומים", על מנת שלא ישתמע שאנחנו יכולים לגשת אל האדם שבמקרה עובד במערכת התשלומים.

אורנה ואגו: "משתתף במערכת תשלומים" – מי שראשי לתת או להעביר הוראות תשלום ישירות במערכת תשלומים והוא מוגדר כמשתתף על פי כללי המערכת".

אורנה ואגו: פה התכוונו גם למי שנותן הוראות ישירות, שזה המשתתפים הרגילים כמו הבנקים, אם מדברים על מערכת זה"ב.

אורנה ואגו: או להעביר הוראות תשלום ישירות, הכוונה למסלקות.

אורנה ואגו: הן מעבירות את הוראות התשלום ולא נותנות את הוראות התשלום.

רונית ציטאט: כדי להבהיר את הנקודה.

רונית ציטאט: כאשר מדברים על מסלקת השקים, כל תוצאות הסליקה של השקים נמצאות במסלקת השקים וה"NETING" של כל התוצאה הזאת, בסופו של דבר מגיע למערכת זה"ב ונסלק שם.

רונית ציטאט: הסופיות היא במערכת הזאת.

צבי אילן: יש לי הערה ניסוחית.

צבי אילן: למה אתם משתמשים בטכניקה של "מפעיל" ואחר כך "מערכת השינויים מחוץ למערכות".

אורנה ואגו: משרד המשפטים צריך לתת את התשובה.

אורנה ואגו: כתבתי אחרת והנסחית של משרד המשפטים שינתה לי את זה.

אורנה ואגו: אולי הכוונה היא שאנחנו יכולים להשתמש להבא רק במילה "מפעיל".

צבי אילן: אז אפשר לקרוא לזה מפעיל או מפעיל של מערכת תשלומים.

אתי בנדלר: זה עניין ניסוחי ואנחנו נבדוק את זה בשלב הכנת הצעת החוק להנחה.

רונית תירוש: אם אין הערות לסעיף 1 אנחנו נעבור להצבעה.

רונית תירוש: מי בעד סעיף 1?

רונית תירוש: מי נגד?

רונית תירוש: מי נמנע?

רונית תירוש: הצבעה בעד – 2 נגד - אין 1 – נמנע (דוד טל) סעיף 1 עבר.

רונית תירוש: אנחנו עוברים לסעיף 2.

אורנה ואגו: "פרק ב': הכרזה על מערכת מבוקרת על מערכת.

אורנה ואגו: " אני רוצה להקריא את הנוסח המתוקן: "2.

אורנה ואגו: (א) הנגיד רשאי, לאחר שנתן למפעיל של מערכת תשלומים הזדמנות להשמיע את הערותיו," - - -

רונית תירוש: לבנק ישראל יש דף הערות שמצורף להצעת החוק.

רונית תירוש: זאת היתה בקשה של הבנקים?

אורנה ואגו: כן, זאת היתה בקשה של הבנקים וראינו לנכון להיענות לה.

אורנה ואגו: "הנגיד רשאי, לאחר שנתן למפעיל של מערכת תשלומים הזדמנות להשמיע את הערותיו, להכריז על מערכת תשלומים, למעט מסלקת הבורסה, כמערכת מבוקרת לעניין חוק זה, בהתקיים שניים אלה: פעילותה של המערכת חיונית לכלל מערך התשלומים במשק.

אורנה ואגו: קיים חשש כי פעילות המערכת באופן בלתי תקין, בלתי יעיל או בלתי אמין, עלולה לפגוע במערך התשלומים במשק.

אורנה ואגו: "

רונית תירוש: מדוע כתוב "למעט מסלקת הבורסה"?

אורנה ואגו: מסלקת הבורסה מסופחת על ידי רשות ניירות ערך.

אתי בנדלר: בסוף החוק יש גם תיקון עקיף לחוק ניירות ערך, להתאים את ההוראות שלהם לחוק הזה.

רונית תירוש: הערות לסעיף 2א?

רונית תירוש: נמשיך ל-2ב.

אורנה ואגו: "ב.

אורנה ואגו: הנגיד רשאי להכריז, לפי הוראות סעיף קטן (א), גם על מערכת תשלומים, הפועלת כולה או חלקה מחוץ לישראל, כעל מערכת מבוקרת".

אורנה ואגו: פה אני מבקשת לתקן ולהוסיף: "מפעיל של מערכת מבוקרת כאמור יהיה רשאי לנהל חשבון בבנק ישראל בתנאים שיורה הנגיד".

אורנה ואגו: התיקון פה נדרש מאחר שמערכת עצמה היא לא גוף משפטי ומי שיוכל לפתוח חשבון בבנק ישראל יהיה מפעיל של מערכת.

רונית תירוש: אין הערות לסעיף 2ב.

רונית תירוש: נעבור להצבעה על סעיף 2 כולו.

רונית תירוש: מי בעד?

רונית תירוש: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין עבר פה אחד.

רונית תירוש: אנחנו עוברים לסעיף 3.

אורנה ואגו: אני רוצה לעשות תיקון בסעיף 3: "הנגיד רשאי, לאחר שנתן למפעיל של מערכת תשלומים הזדמנות להשמיע את הערותיו, להכריז על מערכת מבוקרת כמערכת מבוקרת מיועדת לצורך החלת הוראות סעיפים 14 ו-15 על אותה מערכת, בהתקיים כל אלה: פעילותה של המערכת מהותית ליציבות המוניטארית והפיננסית בישראל.

אורנה ואגו: קיים חשש כי פעילות המערכת באופן בלתי תקין, בלתי יעיל או בלתי אמין עלולה לפגוע ביצירות, כאמור בפסקה (1).

אורנה ואגו: קיימת חשיבות להחלת הוראות סעיפים 14 ו-15 על המערכת, לצורך שמירה על יציבות כאמור בפסקה (1)".

רונית תירוש: על מה מדברים סעיפים 14 ו-15?

אורנה ואגו: הם מדברים על סופיות ועל הגנות במקרה של פירוק.

אורנה ואגו: הם נותנים ודאות מיוחדות לפעולות שעוברות במערכות שהוכרזו - - -

רונית תירוש: אלה סעיפים שלא נדון בהם.

רונית תירוש: הערות לסעיף 3?

רונית תירוש: מי בעד?

דוד טל: אני חושב שאנחנו צריכים קודם לדון בסעיפים 14 ו-15 ואחר כך לאשר את סעיף 3.

רונית תירוש: מקובל.

רונית תירוש: לא נצביע על סעיף 3 ונעבור לסעיף 4.

אורנה ואגו: "4.

אורנה ואגו: בבואו להכריז על מערכת מבוקרת ועל מערכת מבוקרת מיועדת, לפי סעיפים 2 ו-3, רשאי הנגיד להתחשב, בין השאר, באלה: 1.

אורנה ואגו: הסכום הכספי הכולל המוערך של הוראות תשלום שיתקבלו או שיבוצעו במערכת, ביום רגיל; 2.

אורנה ואגו: המספר המוערך של הוראות תשלום שיתק

אורנה ואגו: בלו או שיבוצעו במערכת, ביום רגיל; 3.

אורנה ואגו: מספר המשתתפים במערכת; 4.

אורנה ואגו: היות המערכת מקושרת למערכת מבוקרת אחרת או למסלקת הבורסה; 5.

אורנה ואגו: מידת ההשפעה שיש למערכת על המטבע הישראלי.

אורנה ואגו: "

רונית תירוש: אין הערות לסעיף 4.

רונית תירוש: מי בעד סעיף 4?

רונית תירוש: מי נגד?

רונית תירוש: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין עבר פה אחד.

רונית תירוש: אנחנו עוברים לסעיף 5.

אורנה ואגו: אני אקרא את הסעיף בסופו אני רוצה להוסיף תוספת.

אורנה ואגו: "ג.

אורנה ואגו: הנגיד או מי שהסמיך לכך, רשאי לדרוש ממפעיל מערכת תשלומים וממשתתף במערכת כאמור כל מידע הדרוש לו לשם הכרזה לפי סעיפים 2 ו-3 ובלבד שלא יידרש מידע שיש בו כדי להביא לחשיפת זהותו של מקבל שירות ממשתתף במערכת".

רונית תירוש: זה משלים את הערתך לגבי סודיות.

רונית תירוש: עורך דין אפשטיין, אתה רואה פה בעיה?

רונית תירוש: נאמר כאן: "ובלבד שלא יידרש מידע שיש בו כדי להביא לידי חשיפת זהותו של מקבל שירות ממשתתף במערכת".

איתן אפשטיין: זה נותן תשובה על פן אחד, שזה האינפורמציה שהנגיד מקבל.

איתן אפשטיין: אלה הערות מקדמיות ואני מתנצל מראש אבל אני לא בטוח שזה נותן מענה לשאלה של הגנה על מאגר המידע כמאגר מידע.

איתן אפשטיין: לא רק בעיניי הנגיד אלא בעיניי צדדים אחרים שעלול להגיע אליהם מידע לגבי עסקאות שעוברות במערכת ואמור להיות מוגן מכוח חוקים אחרים שמגנים על פרטיות וחשאיות.

רונית תירוש: אם תאמרי שזה מוגן בסעיף אחר אז זה בסדר.

רונית תירוש: ברגע שאנחנו מצביעים, גם אם יהיו לך הערות בדיון הבא, לא נוכל לחזור בנו.

איתן אפשטיין: זאת הערתי.

אורנה ואגו: יש את סעיף 19 המחייב שמירה על סודיות.

איתן אפשטיין: שוב, אני מתנצל בכל הנוגע לסופיות תוצאות ההצבעה בקשר לסעיף הזה.

איתן אפשטיין: אני לא בטוח שנחה דעתי.

איתן אפשטיין: אני צריך לחזור ללשכה.

רונית תירוש: ראית את סעיף 19?

איתן אפשטיין: כן.

רונית תירוש: ועדיין זה לא נותן מענה מלא?

איתן אפשטיין: יש כאן גם היבט של אכיפה וסעדים בחוקים ישראלים הנוגעים להגנה על מידע ביחס לגופים בחו"ל.

איתן אפשטיין: לא ישבתי וניתחתי את הכל.

דוד טל: גברתי, אני חושב שאפשר לאשר את זה ובמידה שיהיו הערות ללשכה נבקש רביזיה ונשוב לזה.

רונית תירוש: בסדר.

מירב לשם: חוק מערכות תשלומים רצה לגבור על חוק אחר.

מירב לשם: כשהוא רצה לתת דין ספציפי הוא אמר את זה במפורש, כמו בעניין הסופיות ופשיטת רגל.

מירב לשם: החוק חי בשלום החוק לא בא לשנות שום דבר מחוק הגנת הפרטיות ומאגרי מידע.

מירב לשם: זה במקביל ולכן לא מתעוררת בעיה מהבחינה הזאת.

איתן אפשטיין: בהיבט האכיפה על גופים זרים ובצעדים, אני לא בטוח.

מירב לשם: זה לא יחודי לחוק הזה.

מירב לשם: גם בחוק ניירות ערך יש הכרה בפיתוח של מערכות.

מירב לשם: רשות ניירות ערך האמריקאית מפקחת על חברות, הרשות לניירות ערך רשאית להכיר בפיקוח של רשות לניירות ערך האמריקאית ולא לפקח על החברות האלה.

מירב לשם: אותו דבר פה בחוק מערכות תשלומים.

מירב לשם: ברגע שנחה דעתנו שהסי.

מירב לשם: אל.

מירב לשם: אס מפוקח כמו שצריך.

מירב לשם: אם אתה חושב שהסי.

מירב לשם: אל.

מירב לשם: אס מפוקח כמו שצריך, אתה נסוג ונותן להם לפקח על כל ההיבטים.

מירב לשם: אנחנו לא יכולים להיכנס לכל הדינים שחלים מבחינת הגנת הפרטיות ודינים רבים אחרים במדינות אחרות.

מירב לשם: החוק של מדינת ישראל נסוג ולא נכנס למהות הזאת.

דוד טל: איך אני יודע אם אני מרוצה מהפיקוח של הסי.

דוד טל: אל.אס?

אורנה ואגו: הנגיד אמור להשתכנע.

אורנה ואגו: אם הוא לא מרוצה, אז הוא לא ייתן פטור.

אורנה ואגו: הוא יכול להכריז על הסי.

אורנה ואגו: אל.

אורנה ואגו: אס ולא לתת פטור מהפיקוח אם הוא לא משתכנע שהאף.

אורנה ואגו: אס.

אורנה ואגו: איי מפקח כמו שצריך - - -

רונית תירוש: זאת אומרת שהכניסה לסי.

רונית תירוש: אל.

רונית תירוש: אס לא מחייבת פטור מיידי אלא יש אפשרות חלופית לפיקוח שייתן הנגיד.

אורנה ואגו: עד כמה שידוע לי, בכל המדינות שהסי.

אורנה ואגו: אל.

אורנה ואגו: אס פועל, אין מדינה שמפקחת במקביל ל-אף.

אורנה ואגו: אס.

אורנה ואגו: איי.

רונית תירוש: הוא שאמרנו, אם תהיינה הערות נוספות ונשתכנע, נוכל לעשות רביזיה.

רונית תירוש: אני מבקשת להצביע על סעיף 5.

רונית תירוש: מי בעד? מי נגד?

רונית תירוש: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין הסעיף עבר פה אחד עם התיקון של היועצת המשפטית של בנק ישראל.

רונית תירוש: אנחנו עוברים לסעיף 6.

אורנה ואגו: "6.

אורנה ואגו: הנגיד רשאי לבטל הכרזה לפי סעיפים 2 או 3, אם חדל תנאי מהתנאים שבשלהם ניתנה הכרזה; הביטול ייכנס לתוקפו 15 ימים לאחר שניתנה למפעיל המערכת הודעה על כך".

אתי בנדלר: זאת סמכות רשות או סמכות חובה?

אורנה ואגו: סמכות רשות.

אתי בנדלר: איך זה מתיישב עם סעיף 2(3), שהתנאים הם תנאים שחייבים להתקיים?

אורנה ואגו: נכון, זה היה רחב יותר.

רונית תירוש: צריך להיות כתוב: "הנגיד יבטל הכרזה".

דוד טל: 15 יום זה פרק הזמן לו זקוק איגוד הבנקים כדי להיערך לזה?

רונית תירוש: למה צריך 15 יום?

אורנה ואגו: אם אנחנו מחליטים שמערכת לא מספיק חשובה כדי שנעשה עליה פיקוח לפי סעיף 2 או לפי סעיף 3 ושלא יחולו עליה - ראשית זה לא נעשה מהיום למחר.

דוד טל: למה לא?

דוד טל: אם יש סיכון, אני רוצה למנוע את הסיכון.

אורנה ואגו: להפך.

אורנה ואגו: כאשר חדל להיות סיכון.

אורנה ואגו: נניח שנחליט שמערכת השקים היום מאוד חשובה.

אורנה ואגו: בעוד 5 שנים יפסיקו להשתמש עם שקים.

אורנה ואגו: יעברו שם סכומים זעירים ואז נגיד שהיא כבר לא טעונת פיקוח ואז נבטל את ההכרזה.

אורנה ואגו: אף פעם זה לא נעשה מהיום למחר, אבל אני לא רואה בעיה בהודעה שאנחנו מפסיקים את הפיקוח.

אורנה ואגו: המערכת לא מהווה סיכון.

אורנה ואגו: להפך, אנחנו נוריד את הפיקוח רק כאשר המערכת לא מהווה סיכון.

רונית תירוש: אם לא קיים חשש שהפעילות המערכת היא בלתי תקינה, אז אין סיבה להכריז על מערכת מבוקרת ואז הנגיד בעצם משחרר אותה.

אתי בנדלר: שאלה לנציגי איגוד הבנקים.

אתי בנדלר: האם לצורך ביטול הכרזה לא הייתם מבקשים שגם הפעולה הזאת תיעשה לאחר שתינתן למפעיל של המערכת הזדמנות להשמיע את הערותיו?

רונית תירוש: אני חושבת שזה עדיף להם.

רונית תירוש: כל אחד רוצה עצמאות, לא?

אתי בנדלר: לא.

אתי בנדלר: יש להם גם יתרונות מכך שהמערכת מפוקחת.

רונית תירוש: למה הם צריכים את הבקרות?

רונית תירוש: זה עול.

אורנה ואגו: מבחינת דירוג יש לזה משמעות.

רונית תירוש: כשמערכת לא מבוקרת על ידי הנגיד זה אומר שהוא סומך עליה.

אורנה ואגו: זה אומר שהיא כבר לא חשובה כל כך.

אורנה ואגו: לפעמים רוצים פיקוח כדי להיות מדורגים.

איתן אפשטיין: עדיין עקרונות הצדק הטבעי מחייבים זכות טיעון למי שמבטלים לו.

אורנה ואגו: אין בעיה להכניס את זה.

רונית תירוש: אם כך, אנחנו נבקש שני תיקונים.

רונית תירוש: אחד, שהנגיד יבטל הכרזה ולא רשאי לבטל.

רונית תירוש: השני, שהביטול ייכנס לתוקפו - - -

אתי בנדלר: לצורך ההכרזה על ביטול ההכרה, הוא ישמע את דבריהם.

רונית תירוש: אני מעמידה להצבעה את סעיף 6 בתוספת שני התיקונים.

רונית תירוש: מי בעד?

רונית תירוש: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין אושר פה אחד.

רונית תירוש: אנחנו עוברים לסעיף 7.

אורנה ואגו: בסעיף 7 אני שוב מבקשת לעשות תיקון בסופו.

אורנה ואגו: "7.

אורנה ואגו: הודעה על הכרזה לפי סעיפים 2 ו-3 ועל ביטול הכרזה לפי סעיף 6 תפורסם ברשומות".

אורנה ואגו: אנחנו מבקשים להוסיף: "ובאתר האינטרנט של בנק ישראל ותציין את זהות מפעיל המערכת".

אורנה ואגו: סליחה, עשינו טעות.

אורנה ואגו: ההודעה על ההכרזה צריכה לציין את זהות מפעיל המערכת".

אורנה ואגו: בעצם אין לי בעיה עם זה.

אורנה ואגו: הדרישה היתה שההכרזה תציין.

אורנה ואגו: אני כתבתי שגם הביטול יציין את זהות מפעיל המערכת, אבל אין לזה חשיבות.

איתן אפשטיין: יכול להיות שהציבור ישמע על ההכרזה ועל זהות לאחר שהביטול נכנס לתוקף?

איתן אפשטיין: כלומר, שיהיה פרק זמן בין המועד שבו נכנס ביטול לתוקף לבין ההכרזה והרשומות באינטרנט?

איתן אפשטיין: מבחינת אינטרס הציבור לדעת יכול להיות שיהיה הפרש זמנים?

איתן אפשטיין: הכרזה ברשומות לא נותנת תוקף לפי הסיפה של סעיף 6.

אורנה ואגו: לא כתוב תוך כמה זמן אנחנו צריכים להודיע על ההכרזה.

רונית תירוש: מה את מציעה?

רונית תירוש: תתני גם 15 יום.

אורנה ואגו: מן הסתם היינו מודיעים עם הביטול.

אתי בנדלר: הרעיון שביטול הכרזה ייכנס לתוקפו כעבור 15 ימים מעת שניתנה ההחלטה על כך, בא בעצם לאפשר לציבור שנזקק לאותה מערכת לשקול את צעדיו.

אתי בנדלר: האם הוא רוצה להמשיך לעשות שימוש באותה מערכת או לא.

אתי בנדלר: אם כך הדבר, יש היגיון רב בפרסום ההכרזה הזאת, לפחות באתר האינטרנט של הבנקים, מייד בסמוך לקבלת ההחלטה של הנגיד.

אורנה ואגו: מבחינתנו הרעיון היה לתת 15 יום למפעיל המערכת להשמיע את טענותיו ולא לציבור.

אורנה ואגו: לא חשבנו שלציבור יש עניין לכאן או לכאן אם מסלקת השקים מבוקרת או לא.

רונית תירוש: צריך ללכת לחיובי, הכרזה לא ביטול הכרזה.

רונית תירוש: אי אפשר לעשות את זה במיידי.

רונית תירוש: ברגע שיש ביטול הכרזה אז זה מפורסם?

אורנה ואגו: זאת הכוונה.

צבי אילן: זה נכנס לתוקף לאחר שפורסם בשני עיתונים יומיים.

אורנה ואגו: עזוב את העיתונים היומיים.

אורנה ואגו: יש אתר אינטרנט של בנק ישראל.

רונית תירוש: אלה מערכות שמתקשרות עם האתר, הן לא פותחות עיתון.

רונית תירוש: אני חושב שאתר האינטרנט של בנק ישראל הוא בהחלט ראוי ומספק, אלא אם כן מישהו חושב לגמרי אחרת.

צבי אילן: רציתי להעיר שאנחנו מדברים על הודעה מראש.

צבי אילן: דווקא הכרזה על מערכת דורשת הודעה מראש כי זה דורש היערכות למפעיל.

רונית תירוש: אז מרגע ההחלטה של הנגיד, אתה רוצה 15 יום עד ההכרזה הרשמית ברשומות?

צבי אילן: בסעיפים 2 ו-3 אין פרק זמן של הודעה מראש לגבי הכרזה על מערכת.

אתי בנדלר: אם הוא מכריז אז זה נכנס לתוקפו מייד ואין פרק זמן של 15 ימים.

אתי בנדלר: פרק הזמן הזה ניתן רק לצורך ביטול הכרזה.

אתי בנדלר: עכשיו הם העלו את השאלה האם גם לצורך הכרזה לא צריך - - -

רונית תירוש: מה ההצעות שעולות?

מירב לשם: אני חושבת שזה אינהרנטי.

מירב לשם: ברגע שאתה מכריז על מערכת אתה בודק שהיא עומדת בתנאים.

מירב לשם: הרי זה נעשה בהתייעצות עם המשתתפים.

מירב לשם: זה יכול להיות בומרנג.

מירב לשם: אתה רוצה כבר שהמערכת תיכנס ואתה צריך לחכות את השבועיים האלה וזה חבל.

מירב לשם: במקרה של סי.

מירב לשם: אל.

מירב לשם: אס, אם נתעכב עם החוק ועוד נצטרך את השבועיים האלה – אתה בודק שהכל מוכן.

רונית תירוש: אם אני מבינה נכון, הכרזה זה היבט חיובי וביטול הכרזה זה היבט שלילי.

רונית תירוש: להיבט השלילי אנחנו מאפשרים שימוע במשך 15 יום ולכן זה תקין ולהכרזה כנראה לא תהיינה התנגדויות.

רונית תירוש: אם איגוד הבנקים יחשוב אחרת, אנחנו נעשה רביזיה על ההצבעה.

רונית תירוש: אני מציעה שנצביע עכשיו על הסעיף הזה.

אתי בנדלר: ברשותך, לפני שאתם מצביעים על סעיף 7.

אתי בנדלר: אני מבינה שהתוספת תהיה לא רק שזה יפורסם באתר האינטרנט של בנק ישראל ותציין את זהות מפעיל המערכת כפי שמדובר כאן, אלא שגם הפרסום באתר האינטרנט יהיה בסמוך למתן ההודעה על ההכרזה או על ביטולה.

רונית תירוש: לא הבנתי.

רונית תירוש: על ההכרזה הבנתי.

רונית תירוש: על ביטולה זה 15 יום.

אתי בנדלר: לא.

אתי בנדלר: הביטול ייכנס לתוקפו 15 יום לאחר שהוא הודיע.

אתי בנדלר: השאלה מתי תפורסם ההודעה על כך?

אתי בנדלר: לפחות שבאתר האינטרנט היא תפורסם בסמוך להחלטה.

מירב לשם: אני רוצה לחזור לסעיף 6.

מירב לשם: אם הנגיד מבטל בלי שיקול דעת, הרי הוספנו שהוא מתייעץ.

מירב לשם: בהכרזה כתבנו "רשאי" ופה כתבנו "לבטל".

אתי בנדלר: הוא לא חייב.

אתי בנדלר: גם אם מתקיימים התנאים שבסעיפים 2 ו-3 הוא לא חייב להכריז על מערכת כעל מערכת מבוקרת או כעל מערכת מבוקרת ייעודית.

אתי בנדלר: נכון?

אתי בנדלר: אבל, קיום התנאים שם הם תנאי מוקדם לכך שהוא בכלל יהיה רשאי לשקול הכרזה על אותן מערכות.

אתי בנדלר: אם אחד מהתנאים האלה לא מתקיים, המערכת לא יכולה להיות מערכת מבוקרת או מערכת מבוקרת ייעודית, זה ההבדל.

אתי בנדלר: כך, על כל פנים, אני מבינה את הדברים.

רונית תירוש: אנחנו מצביעים על סעיף 7 עם התיקונים.

רונית תירוש: מי בעד?

רונית תירוש: מי נגד?

רונית תירוש: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין אושר פה אחד.

רונית תירוש: אנחנו עוברים לפרק ג' – בקרה.

אורנה ואגו: "8.

אורנה ואגו: מפעיל מערכת מבוקרת יהיה אחראי למילוי התנאים והדרישות החלים לגבי המערכת לפי הוראות חוק זה, ובכלל זה תנאים אלה: גיבושם של כללים שיבטיחו את יציבותה, יעילותה ותפקודה התקין של המערכת, ובכלל זה לעניין המשך ההשתתפות במערכת של משתתף שמתנהלים נגדו הליכי פירוק, ולעניין האמצעים לאכיפה הכללים האמורים.

אורנה ואגו: הפעלת המערכת באופן שיבטיח את יצובתה, יעילותה ותפקודה התקין; קיומם של אמצעים לניהול סיכונים העלולים להתקיים או הקיימים במערכת, למניעתם ולהגבלתם; קיומם של הסדרי גיבוי במערכת למקרה חרום;" אני מבקשת לבטל את סעיף 5.

רונית תירוש: תוכלי להסביר את סעיף 1, מערכת שיש נגדה הליכי פירוק?

אורנה ואגו: אנחנו חושבים שזה חשוב שבמערכת יהיו כללים מה קורה אם אחד המשתתפים נכנס להליכי פירוק.

אורנה ואגו: זה חשוב ליציבות של המערכת, שכבר מראש יהיה לה אמצעים כללים ונהלים מה לעשות במקרה כזה.

רונית תירוש: הערות לסעיף?

יצחק זיו: גם אני חושב שצריך לבטל את סעיף 5.

רונית תירוש: מי בעד סעיף 8, סעיפים 1 עד 4?

רונית תירוש: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין סעיף 8 התקבל פה אחד.

רונית תירוש: אנחנו עוברים לסעיף 9.

אורנה ואגו: "9.

אורנה ואגו: בנק ישראל יבצע בקרה על מערכת מבוקרת כדי לוודא את יציבותה ויעילותה כאמור בסעיף 10; לשם כך יבחן, בין השאר, את עמידת המערכת בהוראות לפי חוק זה, ואת נאותות כללי המערכת".

אורנה ואגו: סעיף 10 מבהיר למה שאנחנו מתכוונים כשאנחנו אומרים "יציבות ויעילות".

צבי אילן: אני לא מבין את הזיקה בין שני החלקים של הסעיף.

צבי אילן: האם אנחנו בודקים את זה לפי סעיף 10 או לפי הוראת החוק?

צבי אילן: כתוב: "לוודא את יעילותה ויציבותה כאמור בסעיף 10".

צבי אילן: בהמשך כתוב: "עמידתה בהוראות החוק".

אורנה ואגו: כשאנחנו אומרים "יציבותה ויעילותה" למה אנחנו מתכוונים?

אורנה ואגו: ואז אנחנו הולכים לסעיף 10.

רונית תירוש: למה לא כתבתם את 10 לפני 9?

אורנה ואגו: גם בסעיף 8(1) אנחנו מתייחסים ליציבות וליעילות.

רונית תירוש: נקרא את סעיף 10.

אורנה ואגו: הבעיה היא בסעיף 9 ולא בסעיף 10.

אורנה ואגו: אני רוצה להסביר.

אורנה ואגו: אילן אומר שכתבנו ברישה של סעיף 9, שבנק ישראל יבצע בקרה כדי לוודא את יציבותה ויעילותה של המערכת.

אורנה ואגו: למה אנחנו צריכים את ההמשך: "לשם כך יבחן בין השאר את עמידת המערכת בהוראות לפי חוק זה ואת נאותות כללי המערכת"?

אורנה ואגו: תשובתי היא שאולי היינו צריכים להגיד: "בנק ישראל יבצע בקרה על מערכת מבוקרת כדי לוודא את יעילותה התקינה, יציבותה ויעילותה, כאמור בסעיף 10".

אורנה ואגו: כאשר יציבותה ויעילותה הן באמת כאמור בסעיף 10.

אתי בנדלר: את מציעה לשנות את נוסחו של סעיף 9?

אורנה ואגו: אחרי "ויעילותה כאמור בסעיף 10", להוסיף "ואת פעילותה התקינה".

אתי בנדלר: אז הסיפה נשארת, "לשם כך יבחן"?

אורנה ואגו: כן.

אתי בנדלר: אם כן אני חוזרת לשאלה ששאלתי בפגישה שלנו.

אתי בנדלר: האם נאותות כללי המערכת זה לא חלק מעמידת המערכת בהוראות לפי חוק זה?

אורנה ואגו: לא לגמרי.

אורנה ואגו: בסעיף 8 אנחנו דורשים שיהיו כללים.

אורנה ואגו: למעשה מערכת יכולה לעמוד בכל הדרישות של סעיף 8, אבל הכללים הם כללים ריקים ומאוד דלים.

אורנה ואגו: הם אמנם מתייחסים לכל מה שכתבנו פה, אבל הם לא מספקים.

אתי בנדלר: אם כך, אני לא מבינה מה זה "נאותות כללי המערכת" וזה מחייב הרחבה והסבר.

אתי בנדלר: אם דורשים גיבושם של כללים שיבטיחו את יציבותה, את יעילותה, את תפקודה התקין של המערכת ובכלל זה עניין המשך השתתפות וכל כיוצא בזה, כמפורט בסעיף 8 ובסעיפים אחרים של הצעת החוק.

אתי בנדלר: אם כל זה לא משקף את נאותות הכללים, אינני יודעת, אם כך, מה הם אמורים לשקף?

אורנה ואגו: הבקרה שאנחנו מתכוונים לעשות זה לראות את הנהלים שלהם.

אורנה ואגו: נניח שיש להם נוהל שמדבר על המשך השתתפות במערכת של משתתף, אז לכאורה זה בסדר.

אורנה ואגו: הם התייחסו לזה, יש להם קרן שהם הקימו במקרה שמשתתף מתפרק.

אורנה ואגו: אבל, למשל, אנחנו חושבים שהסכומים שיש בקרן לא מספקים או שיש פן אחד של פירוק שהם לא התייחסו אליו.

אורנה ואגו: זה מה עושים בפיקוח.

אורנה ואגו: אתה בודק אם התייחסו.

אורנה ואגו: יכול להיות שמערכת פועלת בסדר אבל בכל זאת יש לך הערות.

אתי בנדלר: האם תנחו את המשתתפים מהם כללים נאותים?

אתי בנדלר: יהיו לכם כללים לדוגמה?

אתי בנדלר: אתם אומרים שיש רשימה של נושאים שצריכים להיות כלולים אבל אתם יכולים לומר להם שאמנם הם עמדו בצד הפורמאלי של הדרישות והכללים מתייחסים לכל ההיבטים, אבל לטעמכם הם לא מתייחסים בצורה הראויה.

אתי בנדלר: בעצם לא אומרים מהי נאותות כללי המערכת ואיך בודקים את זה.

אורנה ואגו: איך אנחנו עושים ביקורת על בנקים?

אורנה ואגו: למשל, יש לנו הוראה שאומרת שצריך שלבנקים יהיו הוראות לעניין הלבנת הון, קבלה או דחיית לקוח.

אורנה ואגו: יכול להיות מצב שיש כללים אבל, בעייננו, הכללים הם לא בקשר להלבנת הון, הם לא נאותים, הם יותר מידי דרקונים, אולי הם לא משאירים שיקול דעת או ששיקול הדעת רחב מידי.

אתי בנדלר: אם הבנקים יכולים לחיות עם זה גם אני אחיה עם זה, למרות שבעיניי זאת אמירה מאוד רחבה, "נאותות כללי המערכת".

אורנה ואגו: גם אי אפשר לדעת מראש, יש דינמיקה.

צבי אילן: אגב, זה לא הבנקים, זה המפעילים.

אורנה ואגו: אני רק נתתי דוגמה.

אתי בנדלר: יש מישהו שמייצג את המפעילים?

רונית ציטאט: בנק ישראל מפעיל שתי מערכות, את מסלקת השקים ואת מערכת זה"ב.

רונית ציטאט: מערכת נוספת זה מס"ב ובעצם רק על זה אנחנו מדברים.

טל אבן זה"ב: אני מרשות ניירות הערך.

טל אבן זה"ב: כמי שאמור לעשות את הפיקוח המקביל רציתי להסביר.

טל אבן זה"ב: ההגדרה של פיקוח חייבת תמיד להיעצר באיזו הוראה כללית שנותנת סמכות רחבה, שמאפשר למפקח, בסופו של דבר, לחתור לקיום המטרה הכללית של החוק, מבלי שלמפוקח יש הוראות שמסתכמות תמיד בכללים ברורים.

טל אבן זה"ב: כי אחרת לא נשארת אותה הסמכות הכללית של ראייה רחבה שבאה ואומרת שבמהות אתה לא מקיים את הוראות החוק או את המטרה של החוק.

טל אבן זה"ב: לזה נועד הסעיף הזה.

טל אבן זה"ב: זה סעיף על ברמה של הפיקוח.

טל אבן זה"ב: הכללים לא ייכתבו על ידי בנק ישראל.

טל אבן זה"ב: הם ייכתבו על ידי מפעילי המערכת.

טל אבן זה"ב: פיקוח העל יראה שהכללים באמת מקיימים את המטרה הכללית של החוק.

איתן אפשטיין: לאור מחיקת סעיף קטן 5 בסעיף 8 לחוק, יש יותר חשיבות להגדרות הכלליות של נאותות וכן הלאה.

איתן אפשטיין: ביום מן הימים מישהו ירצה לפרש ויגיד "לאור העובדה שנמחק", נאותות כללי מערכת לא כוללים, למשל, מתן או וידוי היעדר כללים שהתוצאה שלהם יהיה מתן יתרון תחרותי בלתי הוגן.

צבי אילן: הנושא של יתרון תחרותי בלתי הוגן מטופל בחוק אחר.

איתן אפשטיין: עדיין זה חוק ספציפי ובבוא היום, כשמישהו מאיתנו יצטרך להגן עליו, יגידו שהחוק הזה גובר על עקרונות כלליים ועובדה שנמחק והמחוקק דן בזה והחליט להוריד.

איתן אפשטיין: דהיינו, מישהו יטען שאולי ניתן לאפשר מתן יתרון תחרותי בלתי הוגן.

איתן אפשטיין: אני לא חושב שזאת המטרה.

אתי בנדלר: מדוע זה נמחק?

צבי אילן: זה מטופל בחוק אחר ומקומו לא פה.

צבי אילן: ילכו לדברי ימי הכנסת ויראו שזה מה שנאמר וזאת הסיבה שזה נמחק ולא משום שהמחוקק רצה להכניס משהו אחר.

איתן אפשטיין: זאת אומרת שהכוונה היא להקים מערכת שכל רגולטור אחר, שיש לו סמכות מכוח חוק אחר, יוכל להתערב ולהתייעץ עם הנגיד?

איתן אפשטיין: יש חובת היוועצות לנגיד עם רגולטורים אחרים שבתחום סמכותם פעילות כזאת או אחרת?

אורנה ואגו: אין חובת היוועצות.

איתן אפשטיין: תבוא הממונה על הגבלים עסקיים ותכריז על אקט שסותר את הוראות החוק.

איתן אפשטיין: הנגיד מחויב להישמע לזה, לקחת את זה בחשבון?

אורנה ואגו: זה לא כלפי הנגיד.

אתי בנדלר: המפעיל יהיה חייב להישמע.

אורנה ואגו: בוודאי.

אורנה ואגו: גם לרשות המיסים יש הוראות, אולי גם לרשות לניירות ערך יש הוראות מסוימות.

אורנה ואגו: אם זה בנק, אז גם הפיקוח על הבנקים.

אתי בנדלר: טוב שהדברים הובהרו.

אתי בנדלר: אם כך, הופיע בפרוטוקול הישיבה שהמחיקה של פסקה 5, המוצעת בסעיף 8, איננה באה להתיר מתן יתרון תחרותי בלתי הוגן למערכת אלא שהדברים מוסדרים בחוק ההגבלים העסקיים.

אתי בנדלר: בהקשר הזה הסמכות היא של הממונה על ההגבלים העסקיים.

רונית תירוש: אני מעמידה להצבעה את סעיף 9, בכפוף לתיקונים.

אתי בנדלר: יש תיקון אחד שבו הוספו המילים: "ואת פעילותה התקינה" אחרי בסעיף 10.

רונית תירוש: מי בעד?

רונית תירוש: מי נגד?

רונית תירוש: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין עבר פה אחד.

רונית תירוש: אנחנו עוברים לסעיף 10.

אורנה ואגו: בסעיף 10 אני מבקשת להוציא מסעיף קטן א' ומסעיף קטן ב' את המילים "לצורך פרק זה".

אורנה ואגו: "10א.

אורנה ואגו: יציבותה של מערכת מבוקרת תיבחן בין השאר על פי אלה: 1.

אורנה ואגו: אמינות המערכת; 2.

אורנה ואגו: הנגישות למערכת; 3.

אורנה ואגו: שלמות ומהימנות המידע שבמערכת ואבטחתו.

אורנה ואגו: 4.

אורנה ואגו: במערכת מבוקרת מיועדת, תוכנם של כללי מערכת המסדירים את המועד והתנאים שבהתקיימם תיחשב פעולת תשלום, כמשמעותה בסעיף 14(א), כפעולה בלתי חוזרת, או ש בהתקיימם יראו חיוב שבשלו התקבלה במערכת הוראת תשלום, כחיוב שקוים".

אורנה ואגו: "ב.

אורנה ואגו: יעילותה של מערכת מבוקרת תיבחן לצורך פרק זה, בין השאר, על פי אלה: 1.

אורנה ואגו: מהירות ביצועה של הוראת תשלום ויעילות ביצועה; 2.

אורנה ואגו: העלות הכוללת להשתתפות במערכת, למשתתף, בשים לב לשירותים שהמערכת מספקת למשתתפים;" בסעיף 3 אני מבקשת לתקן: "סבירות התנאים להשתתפות משתתף במערכת".

אתי בנדלר: תוכלי להסביר את הסעיף?

אורנה ואגו: סעיף קטן א' דיבר מה ייחשב בעניינו כיציבות המערכת.

אורנה ואגו: המשמעות היא שהמערכת בטוחה מבחינת אבטחת מידע, בטיחות העברת התשלום שם.

רונית ציטאט: הנושא של בטיחות ביצוע התשלום במערכת.

רונית ציטאט: זה יכול לבוא לידי ביטוי בכללי המערכת וכמובן גם בתשתיות של המערכת.

רונית תירוש: למה הורדתם "לצורך פרק זה"?

רונית תירוש: זאת הגדרה שתשרת חוקים אחרים מקומות אחרים?

אורנה ואגו: לא, את כל החוק.

אתי בנדלר: אני הצעתי למחוק את המילים האלה כי, חשבתי שיציבות המערכת צריכה להיבחן באופן כללי ולא רק לצורך פרק מסוים.

אורנה ואגו: סעיף קטן 2 מדבר על נגישות למערכת.

אורנה ואגו: הכוונה היא לממשקים של מערכות אחרות למערכת הזאת.

אורנה ואגו: שלמות ומהימנות המידע שבמערכת זה מדבר בעד עצמו.

אורנה ואגו: סעיף קטן 4 מתייחס רק למערכת מבוקרת מיועדת שעליה החלנו את סעיפים 14 ו-15.

אורנה ואגו: לצורך סעיף 14 צריך שיהיו כללים.

אורנה ואגו: שהמערכת עצמה תקבע כללים מתי תשלום ייחשב כסופי.

אורנה ואגו: מעבר לזה שיש הוראה כללית בסעיף 14, היא עצמה צריכה לקבוע כללים.

אורנה ואגו: סעיף קטן ב' מדבר על יעילות.

אורנה ואגו: ביעילות התייחסנו למהירות הביצוע, העלות למשתתף במערכת יחסית לשירותים שהמערכת מספקת וגם סבירות התנאים להשתתפות במערכת.

צבי אילן: רציתי להציע שהיות ומוזכרים כאן סעיפים 14 שעליו תתקיים הצבעה בדיון הבא, אני מציע לכם לא להצביע כרגע על הסעיף הזה.

צבי אילן: סעיף א4 הוא מהותי לסעיף.

רונית תירוש: נעמיד את זה להצבעה לאחר שנדון בסעיף 14.

רונית תירוש: נעבור לסעיף 11.

אורנה ואגו: "11.

אורנה ואגו: (א) ראה הנגיד כי מפעיל מערכת מבוקרת אינו מקיים חובה מחובותיו לפי סעיף 8, רשאי הוא, לאחר שנתן למפעיל המערכת ולמשתתפי המערכת הזדמנות לטעון את טענותיהם, להורות לו לקיים את החובה האמורה, באופן שיורה ובתוך תקופה שיורה, ובין השאר להורות לו להתקין כללים או לשנותם, בהתאם להוראות סעיף 8, או להפעיל את המערכת בהתאם להוראות הסעיף האמור.

אורנה ואגו: " בסוף סעיף ב' אני אבקש תיקון.

אורנה ואגו: "ב.

אורנה ואגו: לא קיים מפעיל של מערכת מבוקרת מיועדת הוראה שנתן לו הנגיד לפי סעיף קטן (א) להתקנת כללים או לשינויים, רשאי הנגיד להתקינם או לשנותם בעצמו; התקין או שינה הנגיד כללים לפי סעיף קטן זה.

אורנה ואגו: ..".

אורנה ואגו: כאן בא השינוי: "יודיע על כך למפעיל המערכת ויפרסם את הכללים שהותקנו או ששונו, כאמור, או הודעה על כך, באתר האינטרנט של בנק ישראל".

אתי בנדלר: לא ברשומות?

אורנה ואגו: לא, היתה בקשה שזה יהיה באתר האינטרנט.

אורנה ואגו: גם הכללים עצמם לא מפורסמים מלכתחילה ברשומות.

אורנה ואגו: "הכללים או שינויים, ייכנסו לתוקף במועד שייקבע בפרסום או בהודעה כאמור".

אתי בנדלר: זה מעלה שאלה יפה.

אתי בנדלר: כללים של מפעיל, האם הם טעונים פרסום?

אתי בנדלר: זאת אומרת שמי שעושה שימוש במערכת שמופעלת על ידי אותו מפעיל, יודע מהם כללי המשחק שם?

אורנה ואגו: משתתפים חותמים על כללים.

אורנה ואגו: המשתתפים במערכת חתומים על הכללים ואלה כללי המשחק.

רונית ציטאט: לדוגמה, במערכת זה"ב הכללים הם חלק מההסכם.

רונית ציטאט: בעצם זאת חבילה אחת.

רונית ציטאט: יש לנו את ההסכם ויש את הכללים וזה ביחד.

רונית ציטאט: למעשה כל משתתף חתם על ההסכם מולנו.

רונית ציטאט: בנינו את הכללים ביחד איתם אבל באופן עקרוני הם אישרו גם את כללי המערכת.

אתי בנדלר: אשר על כן, בעצם אתם אומרים שעל אף האמור בכל הסכם, יחולו לגבי המשתתפים כללים אחרים שיפורסמו באתר האינטרנט של בנק ישראל.

אתי בנדלר: זאת המשמעות של הדבר.

צבי אילן: זאת אופציה שהכללים יפורסמו או הודעה על הכללים.

אתי בנדלר: אם כך, זה מאוד בעייתי.

אתי בנדלר: אתם אומרים שמשתתף מכיר את הכללים של המפעיל בתוקף זה שהוא חתם על הסכם עם המפעיל והכללים האלה הם חלק מההסכם.

אתי בנדלר: עכשיו בא הנגיד ומשנה את אותם כללים והוא מפרסם רק הודעה על שינוי כללים.

אתי בנדלר: איך המשתתף יודע מהם הכללים החדשים?

רונית ציטאט: בכללי המערכת אנחנו הגדרנו את הדרך שבה אנחנו מבצעים שינויים בכללים.

רונית ציטאט: זה נמצא בתוך כללי המערכת.

אתי בנדלר: אני לא שואלת איך מבוצע.

אתי בנדלר: אני מדברת על תוכן הכללים החדשים.

אורנה ואגו: אני מקבלת את זה.

אורנה ואגו: אפשר להגיד "יודיע על כך למפעיל המערכת ולמשתתפים".

אתי בנדלר: "יודיע על תוכן הכללים".

אתי בנדלר: זאת לא רק הודעה.

מירב לשם: כשמשנים את הכללים הנגיד תמיד נותן הזדמנות למפעיל ולמשתתפי המערכת לטעון את טענותיהם והם שותפים לתהליך.

מירב לשם: לגבי ההודעה.

מירב לשם: בפועל הם יודעים כי התהליך מתבצע יחד איתם.

מירב לשם: למרות שזה בהסכם רצו לתת גושפנקא על ידי פרסום.

מירב לשם: רצו שהפרסום יהיה אפקטיבי כי הפרסום ברשומות הוא אחרי חודש ואף אחד לא מסתכל.

מירב לשם: הרלוונטי לנו הוא האתר.

מירב לשם: מצד שני, להודיע למשתתפים זה לא פרקטי כי אין אפשרות להודיע למשתתפי הסי.

מירב לשם: אל.אס.

מירב לשם: לכן נקבע בסופו של דבר נקבע לפרסם את ההודעה למשתתפי האינטרנט.

אתי בנדלר: מה זה את זה?

אתי בנדלר: הודעה על שינוי זה לא מספק אם אין להם את תוכן הכללים החדשים.

רונית ציטאט: כללי המערכת לא נמצאים באתר האינטרנט כי האתר חשוף לכל הציבור ולא היינו רוצים להעביר לכולם את כל המידע על כללי המערכת.

רונית ציטאט: יש בעיה של אבטחת מידע במידע שמצוי שם.

רונית ציטאט: לכן לא היינו רוצים לפרסם את הכללים אלא רק את ההודעה.

אתי בנדלר: אם כך, תמסרו את תוכן הכללים למשתתפים.

אתי בנדלר: אין לי בעיה שתפרסמו רק הודעה על שינוי הכללים.

אתי בנדלר: אני רק אומרת שהמשתתף צריך לדעת מהו תוכן הכללים.

רם לוי: זה מה שקורה היום.

רם לוי: הכללים שונו כבר כמה פעמים וקיבלנו הודעות על כך.

רונ ית ציטאט: אני רוצה להבהיר.

רונ ית ציטאט: למעשה, אנחנו מחויבים להודיע למפעיל המערכת.

רונ ית ציטאט: מפעיל המערכת, על פי כלליו הוא, מודיע למשתתפים.

רונ ית ציטאט: עשינו את זה בצורה מדורגת כזאת כי אנחנו לא יכולים לפנות למשתתפים של הסי.

רונ ית ציטאט: אל.

רונ ית ציטאט: אס.

רונ ית ציטאט: הסי.

רונ ית ציטאט: אל.

רונ ית ציטאט: אס, בהיבט הזה.

רונ ית ציטאט: לכן אנחנו נפנה לסי.

רונ ית ציטאט: אל.

רונ ית ציטאט: אס והוא, לפי הכללים שלו, יודיע למשתתפים שלו.

אתי בנדלר: זאת אומרת שהכללים יחייבו מתן הודעה לכל המשתתפים על תוכן הכללים בכל עת נתון.

רונ ית ציטאט: הכללים הקיימים כיום במערכת זה"ב, למעשה כבר מחייבים.

אתי בנדלר: מדוע לא לעגן את זה?

רונ ית ציטאט: כי הסי.

רונ ית ציטאט: אל.

רונ ית ציטאט: אס לא מוכן שנודיע למשתתפים שלו על שינוי של כללים כאלה או אחרים במערכת זה"ב.

רונ ית ציטאט: לכן אנחנו מודיעים - - -

אתי בנדלר: הסי.

אתי בנדלר: אל.

אתי בנדלר: אס לא מוכן שתוכן הכללים יוודעו למשתתפים במערכת?

רונ ית ציטאט: לא, שאנחנו נשלח הודעות ואנחנו נפנה למשתתפי המערכת.

אתי בנדלר: אני שואלת דבר אחר.

אתי בנדלר: אם אתם מחייבים את המפעיל לתת הודעה למשתפים על תוכן הכללים, ואתה מחייבים את זה רק בכללים, מדוע שלא תעגנו את החובה הזאת בחוק?

צבי אילן: יש לי הצעה.

צבי אילן: בסעיף 15, שבו נדון בפעם הבאה, יש דוגמה למה שאנחנו מדברים כרגע.

צבי אילן: שם מדובר על פירוק אבל בסוף נאמר: "מפעיל המערכת יודיע על כך למשתתפי המערכת, בהתאם לכללי המערכת, ככל שנקבעה בכללים אלה חובת הודעה כאמור".

צבי אילן: הייתי מאמץ את המנגנון הזה בלי הסיפה שלו.

צבי אילן: להטיל בסעיף חובה על מפעיל המערכת להודיע למשתתפים.

צבי אילן: זה מאוד פשוט.

צבי אילן: אורנה, יש לך בעיה עם זה?

אורנה ואגו: בסעיף הזה להוסיף: "מפעיל המערכת יודיע על כך למשתתפי המערכת, בהתאם לכללי המערכת".

אורנה ואגו: אפשרי.

צבי אילן: נדרש זמן היערכות.

צבי אילן: אם משנים כללים זה יכול להטיל ניטל כבד גם על מפעיל המערכת וגם למשתמשים.

צבי אילן: אין כאן התייחסות לזמן היערכות.

רונית תירוש: יש הסכמה לגבי הנוסח?

אורנה ואגו: "יודיע על למשתתפי המערכת, בהתאם לכללי המערכת".

אתי בנדלר: יוצאים מתוך הנחה שכללי המערכת מחייבים מסירת הודעה למשתתפים על תוכן הכללים ועל מהות השינויים.

רונית תירוש: אני מעמידה את הסעיף להצבעה.

רונית תירוש: מי בעד?

צבי אילן: לפני כן יש לי עוד הערה.

צבי אילן: נדרש זמן היערכות.

צבי אילן: אם משנים כללים זה יכול להטיל נטל כבד גם על מפעיל המערכת וגם על משתתפי המערכת.

צבי אילן: כאן אין התייחסות לזמן היערכות אלא נאמר: "במועד שייקבע".

מירב לשם: זה התייעצות עם המשתתפים ועם המפעיל ועכשיו בנק ישראל צריך להחליט וזה קריטי ואי אפשר לתת פה דמוקרטיה.

מירב לשם: בגלל שזה קריטי משנים את הכללים.

מירב לשם: מפעיל המערכת לא הסכים לשנות את הכללים בעצמו.

צבי אילן: זה הכל בסדר, רק צריך להיערך.

צבי אילן: נותנים למשתתפי המערכת לטעון את הטענות וזה בסדר.

צבי אילן: מרגע שמתקבלת החלטה, ואם ההחלטה לא לרוחנו, יכול להיות שנדרש פה זמן היערכות לא קצר.

אתי בנדלר: אני מניחה שזה חלק משמיעת הטענות.

אתי בנדלר: הטענות שישמעו יתייחסו בוודאי גם לתאריך כניסת השינוי לתוקפו.

צבי אילן: אם אנחנו מסתמכים על הרצון הטוב של בנק ישראל, ובדרך כלל זה עובד, זה בסדר, אבל אז אנחנו לא צריכים את החקיקה כי הכל זורם.

צבי אילן: אם אנחנו חוששים ממצב קיצוני, צריך להגיד את זה.

רונית תירוש: מה עמדת בנק ישראל לטענה?

אורנה ואגו: בוודאי שהוא שומע את טענותיהם, לרבות טענות לעניין מועד כניסת תוקף של שינוי כאמור.

אורנה ואגו: אי אפשר לקבוע כאן תוך כך וכך ימים.

צבי אילן: אז אולי במועד סביר שייקבע?

אורנה ואגו: הכל סביר.

אורנה ואגו: אנחנו שומעים את הטענות.

אורנה ואגו: ההחלטה צריכה להיות סבירה בכל מקרה.

אתי בנדלר: אגב, גם החלטותיו של הנגיד הן החלטות שאפשר להגיש נגדן עתירה אם הן חורגות מסבירות.

צבי אילן: נכון.

צבי אילן: לכן גם הסבירות זה פיתרון לא כל כך טוב.

צבי אילן: אם היה נקבע פרק זמן מינימאלי - - -

אורנה ואגו: אי אפשר לדעת מראש איזה שינוי יידרש ובתוך כמה זמן אפשר לתת.

צבי אילן: זאת הבעיה אבל אני לא מוצא את הפיתרון.

אתי בנדלר: אולי תחשבו, בכל זאת, על הנושא הזה "במועד סביר שיקבע הנגיד, בהתחשב בנסיבות העניין".

אורנה ואגו: זה לא אומר כלום.

אתי בנדלר: נכון.

רונית תירוש: אני משאירה את זה כפי שזה.

רונית תירוש: אתם כן באים בדברים ואז הוא צריך להכריע.

רן ונגרקו: אנחנו מוותרים על ההערה שלנו.

רונית תירוש: אני מבקשת "במועד שייקבע", עם ההערות שהושמעו קודם לכן.

רונית תירוש: אני מעמידה את הסעיף להצבעה פעם נוספת.

רונית תירוש: מי בעד?

רונית תירוש: מי נגד?

רונית תירוש: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין התקבל פה אחד.

רונית תירוש: ברשותכם, נפסיק כאן.

רונית תירוש: המשך יבוא בזמן הקרוב.

רונית תירוש: אנחנו נשתדל מאוד שהחוק הזה יעבור בתוך חודש ימים, בתאום עם בנק ישראל.

לאה ורון: אושרו הסעיפים 1, 2, 4 – 9 ו-11.

לאה ורון: סעיף 3 ו-10 ידונו ויוצבעו לאחר שהוועדה תדון בסעיפים 14 ו-15.

רונית תירוש: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.