ועדת הכלכלה, כנסת 17, פרוטוקול מספר 437, 2007-12-24 12:00

גלעד ארדן: שלום, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: יוזם החוק הוא חיים אורון.

גלעד ארדן: אני אאפשר לחה"כ וילן להציג את הצעת החוק, כיוון שחה"כ אורון נאלץ לצאת למספר דקות.

גלעד ארדן: הצעת החוק עברה במליאת הכנסת ביום רביעי לדצמבר 2007.

גלעד ארדן: נעשתה אליי פנייה לקבוע אותה בדחיפות על סדר יומה של הוועדה, ולו בגלל הסיבה שרשות השידור נמצאת בהליך הבראה או ברפורמה כוללת, שמסגרתה תתבצע גם פרישת עובדים וגם ישונה כל המבנה הניהולי של רשות השידור על ידי שינוי חקיקה של חוק רשות השידור.

גלעד ארדן: עכשיו אני אאפשר לחה"כ וילן להציג את הצעת החוק.

אבשלום וילן: הצעת החוק באה להבטיח את קיומו של השידור הציבורי בישראל.

אבשלום וילן: פה יש טלוויזיה מסחרית ברמה מאוד נמוכה.

אבשלום וילן: הכוונה של המחוקק הישראלי לאורך כל השנים, לשמור על ערוץ ציבורי ראוי.

אבשלום וילן: אם מסתכלים על תוכניות המלל של ערוץ 1, רואים שהם מביאות זוויות שבדרך כלל ערוצים מסחריים לא עוסקים בהם.

אבשלום וילן: זה מאוד מעניין את הציבור, וגם זוכה לאחוזי צפייה סבירים.

אבשלום וילן: הממשלה, מבלי שקיבלה החלטה עקרונית, התחילה בקיצוצים של 5% והורידה את אגרת השידור ב-42%, מ-515 שקלים חדשים ל-350 שקלים חדשים.

אבשלום וילן: אם בשנת 2008 יהיה פיחות של עוד 5% המשמעות היא שהרשות תיכנס לגירעון בתזרים המזומנים שלה שהוא לא בר עבודה.

אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, אתה יודע שהיה סכסוך והפסיקו לשלם משכורות, ולבסוף הגיעו עם האוצר להבנות לתוכנית הבראה.

אבשלום וילן: עיקר העול של הרשות הוא המאסה של העובדים, ששכר הבסיס שלהם הוא מאוד נמוך ולכן הסדרי הפנסיה שלהם הוא מאוד בעייתיים.

אבשלום וילן: במסגרת הרפורמה הנושא הזה נפתר, מגיעים להסדרי פרישה מסודרים ואז השאלה היא, בכמה כסף אפשר לקיים את הרשות.

אבשלום וילן: הבנתי ממנכ"ל הרשות, שמדובר בעצם בסדר גודל של 700,000,000 שקלים, שהם האגרה פלוס ההכנסות של הרשות מהפרסומות ברדיו ובטלוויזיה.

אבשלום וילן: פחות מכך לא ניתן לקיים ערוץ טלוויזיה ציבורי, פלוס 9 רשתות רדיו, פלוס כל המערכת ההיסטורית.

אבשלום וילן: אנחנו אוהבים להביא כדוגמא את הזכיינים, אבל הכנסות ערוץ 2 הם בדיוק בסדר גודל כזה, והם לא סוחבים ערוצי רדיו ולא את כל ההיסטוריה מבחינת כמות משכורות ואנשים מועסקים.

אבשלום וילן: כך שכנראה המספר הזה הוא המספר הסביר מבחינת יכולתם להתקיים.

אבשלום וילן: הבעיה היא, שהציבור שואל מדוע הוא צריך לשלם את האגרה הזו.

אבשלום וילן: מבחינתו גם 350 שקלים זה הרבה כסף, כי הוא משלם לערוצי הכבלים 180-200 שקלים לחודש.

אבשלום וילן: גם את זה צריך לשאול, מדוע אנחנו צריכים לשלם.

אבשלום וילן: אין לי ספק, שאנו מטילים היום על שוק התקשורת הרבה יותר.

אבשלום וילן: אני מקווה שהצעת החוק של שידורי בסיס תעבור כבר בחודש הבא, ואולי היא תפתור חלק מהבעיה של אותם אנשים שרוצים לראות את הערוצים הפתוחים, ואין להם שום דרך לעשות זאת מבלי לשלם לחברות הכבלים.

אבשלום וילן: אני מעריך, שכמו בכל מדינה מתוקנת, גם פה צריכה להיות טלוויזיה בלתי תלויה, רדיו בלתי תלויי, ללא שיקולים מסחריים או פוליטיים, למען הציבור, המתנהלת על ידי הציבור.

אבשלום וילן: אני חושב שצריך להיות גם תיקון חוק רשות השידור משנת 1965.

אבשלום וילן: אנחנו צריכים להבטיח שידורים איכותיים, שיש בהם פנייה לכל סוגי הציבור, כך שניתן יהיה להתגאות בהם, כמקובל במדינות המתקדמות.

אבשלום וילן: לכן, אדוני היושב ראש, אני מציע לאשר את החוק הזה ויפה שעה אחת קודם.

גלעד ארדן: תודה אדוני.

גלעד ארדן: לפני שאני פותח את הדיון, אני רוצה לומר את עמדתי.

גלעד ארדן: לקראת הדיון הזמנתי מחקר ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, וביקשתי טבלה השוואתית של גובה האגרה של ערוץ ציבורי בכל אחת מהמדינות שמרכז המידע יכול היה להשיג לגביה מידע בזמן הקצר שאפשרתי לו.

גלעד ארדן: אני שמח לומר, כי מכל המדינות שנדגמו האגרה במדינת ישראל היא הנמוכה ביותר.

גלעד ארדן: הטבלה הוצאה כך שלאחר שניתן הסכום האבסולוטי, הוא הותאם לכוח הקנייה של הצרכן בישראל מול כוח הקנייה של הצרכן באותה המדינה.

גלעד ארדן: אם לא היתה נעשית התאמה, הסכומים היו עוד יותר גבוהים.

גלעד ארדן: כך בדנמרק האגרה היא 843 שקלים, בנורבגיה 781 שקלים, בגרמניה 755 שקלים, בפינלנד 729 שקלים, בשבדיה 686 שקלים, בבריטניה 667 שקלים, בבלגיה 581 שקלים, באירלנד 508 שקלים, בצרפת 417 שקלים, באיטליה 399 שקלים, בצ'כיה 394 שקלים, ביפן 358 שקלים, וזה לאחר שתאמנו את זה לכוח הקנייה שם מול כוח הקנייה כאן.

גלעד ארדן: בישראל האגרה היא 350 שקלים.

גלעד ארדן: אני רוצה לומר, שמבחינה היסטורית הצעד שעשה שר האוצר דאז, בנימין נתניהו, שחייב בחוק מקדם התייעלות שנתי של 5%, וחייב את הרשות בחוק של הכנסת להפחית בכל לשנה את האגרה ב-5%, הוא צעד ראוי מאין כמותו.

גלעד ארדן: הוא גרם לכך שהאגרה שהיתה 515 שקלים תפחת – שכן אם היינו נשארים עם התעריף הזה האגרה שלנו היתה גבוהה יותר מהאגרה באירלנד, צרפת, איטליה, צ'כיה ומיפן – וזה שם אותנו היום במקום שבו אגרת השידור צריכה להיות בו.

גלעד ארדן: אני אומר את זה בצער משתי סיבות.

גלעד ארדן: קודם כל, כאשר הציבור לא מרגיש שיש תמורה בערוץ הציבורי, גם שקל אחד זה יקר מדי.

גלעד ארדן: לכן, אני שמח שאנחנו היום במקום הכי נמוך אבל זה עדיין לא אומר שזה במאמת מחיר זול.

גלעד ארדן: הדבר השני, הוא שהיו בעבר מנהלים רבים ברשות השידור, שהיו להם כוונות מאוד טובות, וגם הם רצו להוביל תהליכי התייעלות, אבל מכל מיני סיבות: חוסר שיתוף פעולה של משרד האוצר, ריבוי ועדים ברשות השידור והמחלוקות בין הוועדים עצמם ובין הוועדים לבין ההנהלה, גרמו לכך שהרפורמה שכולנו מדברים עליה שנים רבות לא צלחה.

גלעד ארדן: אני לא תולה את האשמה באף אחד באופן ספציפי, אבל את התוצאות העגומות אנו רואים על המרקע.

גלעד ארדן: אני שמח ומברך, שיש הנהלה שעושה את מרב המאמצים, המנכ"ל והיו"ר, ויש גם שיתוף פעולה מצד העובדים.

גלעד ארדן: עם זאת, אני לא רוצה שבסופו של דבר אנו נביא לתוצאה שאנו עוצרים את תהליך ההפחתה של האגרה, ולא מקבלים את התוצאה המיוחלת – הרפורמה.

גלעד ארדן: שכחתי להזכיר גם את השר הממונה, שגם הוא פועל בנושא הזה באופן חיובי ביותר, ומנסה לגרום להסכמה בין כל המעורבים בדבר.

גלעד ארדן: אני חושב, שההצעה הנכונה – ואני מקווה שחבר הכנסת אורון גם יסכים להצעה הזו – שכדי שהכנסת תעביר מסר לכל מי שמעורב בנושא הזה מטעם רשות השידור, שההפחתה הזו מותנית בכך שההישג יושג בחודשים הקרובים, כתמורה לכך שאנחנו מבטלים את ההפחתה בשנת 2008, מבטלים את ההנחה של 5%, נכניס תיקון שבשנת 2009 ההפחתה לא תעמוד על 5% אלא על 8%, אבל השר הממונה על רשות השידור, באישור ועדת הכלכלה, יוכל במהלך 2008 להביא לכאן הצעה, שהבסיס שלה הוא הרפורמה ותהליך של התייעלות, להחזיר גם את שנת 2009 ל-5% התייעלות.

אתי בנדלר: אני מניחה, שבזמן הקרוב מאוד תונח על שולחן הכנסת הצעת החוק לתיקון חוק רשות השידור, שמתייחסת לרפורמה.

אתי בנדלר: אני מניחה, שבמסגרת אותה ההצעה ניתן יהיה להתייחס לתיקון הנדרש לגבי שנת 2009.

אתי בנדלר: אם אתה רוצה לקבוע שבשנת 2009 במקום 5% יהיו 8%, אין בעיה עם זה.

אתי בנדלר: אני לא צריכה להסמיך את השר לקבוע בתקנות שינוי של האחוז הזה, מתוך הנחה שהדבר ייעשה במסגרת תיקון החוק שיובא לאישורנו.

גלעד ארדן: אבל החוק שיובא ואושר על ידי הממשלה על ידי ועדת שרים לחקיקה לא התייחס לנושא הזה, אלא רק למבנה הניהולי של רשות השידור.

אתי בנדלר: אבל בכל מקרה תהיה התייחסות לתיקון חוק רשות השידור.

גלעד ארדן: אבל החוק מופץ עכשיו.

גלעד ארדן: את התשובה לשאלה, האם יושגו ההסכמים המיוחלים עם רשות השידור ועובדיה, לא נדע בשבועות הקרובים.

אבשלום וילן: אבל אם לא יושג הסכם.

אבשלום וילן: ..

גלעד ארדן: אם לא יושג הסכם, אין סיבה שתהיה בכלל אגרה.

אבשלום וילן: אם יושג הסכם, אז ממילא זה יבוסס על מה שכתוב בחוק – 5%, אלא אם יבוא השר ו ינסה לשנות את זה.

גלעד ארדן: אם השר יראה שההנהלה השיגה הסכם ויש סיבה לבוא לכנסת ולומר, כי במסגרת ההסכם צריך להשאיר איקס כסף לטובת רשות השידור כדי שהיא תוכל לעשות הפקות מקור, הפקות חשובות, סדרות תעודה וכו', אני מניח שחברי הכנסת יאשרו את הבקשה הזו של השר.

גלעד ארדן: אם יתברר שלא היה הסכם, אין שום סיבה שאנו נעצור את ההפחתה הזו שהיא לטובת הציבור.

גלעד ארדן: אין היום תמורה על המרקע.

אבשלום וילן: כתוב בסעיף (2)(6): "בשנת 2009 ואילך – בשיעור של 5%".

אבשלום וילן: אתה מציע שיעור של 8%.

גלעד ארדן: ולתת אפשרות לשר, באישור ועדת הכלכלה, לא על ידי חקיקה חדשה, להחזיר את זה ל-5%.

אבשלום וילן: זה שלייקס על שלייקס.

אבשלום וילן: לפי דעתי, זה מיותר.

קריאה: האם המינימום היא שתהיה הפחתה של 5% בשנת 2009?

גלעד ארדן: זה החוק של חה"כ וילן.

גלעד ארדן: החוק של חה"כ וילן לא מדבר על ביטול ההפחתה.

גלעד ארדן: הוא מדבר רק על ההפחתה של שנת 2008.

חיים אורון: אני רוצה לבקש סליחה שלא הייתי כאן, אבל העלו אותי מול חולה סרטן ברשת המתחרה.

חיים אורון: לא קיבלתי בונוס מרשות השידור.

חיים אורון: העוזרת שלי אמרה לי מהי ההצעה שלך.

חיים אורון: אני הסכמתי שהנושא יהיה הוראת שעה.

חיים אורון: אם לא יהיה חידוש של הוראת השעה, זה ירד ב-5% בשנת 2009.

חיים אורון: זה מקפיא את ההורדה בשנה אחת.

חיים אורון: זה מה שהחוק הזה אומר כרגע.

חיים אורון: המדרגה נשארת שטוחה לשנתיים, וממשיכה לרדת עד אין סוף בהמשך.

חיים אורון: הסיבה שעשינו את העניין הזה, זה חלק מארבעה מהלכים שאם הם לא הולכים באופן סימולטאני, אז כל הסיפור נמצא במקום אחר.

חיים אורון: האחד זה המשא ומתן שמתנהל עכשיו עם ועד העובדים ועם העיתונאים, על רפורמה מרחיקת לכת שעולה הרבה כסף ולא ממקורות האגרה, על חוק שצריך לעבור בכנסת, חוק רשות השידור, שהתנאי להרחיק את העניין מהמערכת הפוליטית, על שינויים טכנולוגיים ועל תקציב מאוזן.

חיים אורון: התקציב המאוזן מבוסס בין השאר על אגרה בשיעור מסוים.

חיים אורון: כאשר היא תגיע, נדבר עליה.

חיים אורון: אני מציע לכולנו, בשנה הקרובה לא להיכנס עם האגרה לצורך הפקות מקור או הפקות אחרות.

חיים אורון: בואו ניתן למסלול הזה לעבוד לשנה אחת.

חיים אורון: באוקטובר שנה הבאה הם יצטרכו לבוא פעם נוספת.

חיים אורון: אז נדע אם יש רפורמה.

חיים אורון: אם אין רפורמה, אין סיפור.

חיים אורון: אם אין חוק, מבחינתי אין סיפור.

חיים אורון: אולי אז נגיד: בואו נסגור את העסק.

חיים אורון: לכן, אני חושב שצריך לקבל את הוראת השעה הזו, להקפיא את העניין בשנה.

חיים אורון: אנחנו ממילא חייבים לחזור לפה בעוד 8 חודשים.

חיים אורון: מבחינתי אין בעיה שאתה תחליט היום, שאתה חוזר לדיון על הוראת השעה לא בדצמבר 2008 אלא באוגוסט 2008, לפני פגרת הקיץ.

חיים אורון: ביולי 2008 יתקיים דיון על עתיד האגרה בשנת 2009.

חיים אורון: אז נדע מה קורה, אתה תדע מה עמדתך, ולא נעשה פה התניות מובנות בחוק, שאחר כך יהיה קשה לצאת מהן.

חיים אורון: אני הולך לקראתך.

חיים אורון: בוא נקבל החלטה, שביוני 2008 אתה חוזר על הדיון הזה.

חיים אורון: זו לא החלטה ברצף, זו החלטה לשנה אחת.

חיים אורון: אני מציע, שלא להכניס את הכנסת כגורם בעימותים שיהיו עם ועד העובדים על גובה הפיצויים, על שידורים בשנת ה-61 וכו'.

גלעד ארדן: אי אפשר לאחוז את המקל בשני קצותיו.

גלעד ארדן: הצעת החוק שלך, באופן טבעי, שהממשלה תומכת בה, כן מכניסה את הדיונים על האגרה למשאים ומתנים האלו.

גלעד ארדן: כמו שעשית את זה השנה, ניתן גם לעשות את זה בשנה הקרובה.

חיים אורון: אבל אני מציע הצעה.

גלעד ארדן: אני הצעתי, טיפה לשכלל את הצעתך.

גלעד ארדן: כיו"ר השדולה למען השידור הציבורי, אתה רוצה לאפשר להם את התנאים הנוחים להגיע לתהליך שיציל את השידור הציבורי בישראל.

גלעד ארדן: אני חושב, שזה דבר מבורך.

גלעד ארדן: עם זאת, בסופו של דבר אנחנו לא בית משפט ולא ועדת חקירה, על מנת להחליט מי אשם בטרפוד המשא ומתן, האם זו הממשלה, ועד אחד או ההנהלה.

גלעד ארדן: כאשר אתה היית בחוץ ציינתי, שאם לא יושג הסכם ולא יהיה שינוי משמעותי בשנה הקרובה ברשות השידור, כך שהציבור יראה את התוצאות על המסך, אין שום סיבה לכך שאנו נמנע את ההפחתה של אותם 15 שקלים.

גלעד ארדן: צריך לרחף מעל זה, ולומר אם עד 2009 הרשות לא תביא את עצמה למצב הזה, אז אנחנו נחזיר לציבור את ההפחתה הזו שעכשיו מנענו ממנו.

חיים אורון: שנת 2009 זו שנת 2008.

חיים אורון: אתה עכשיו מאשר אגרה לשנת 2008.

חיים אורון: האגרה של שנת 2009 מחייבת דיון נוסף, אם לא היא יורדת ב-5%.

גלעד ארדן: היא לא מחייבת דיון נוסף.

חיים אורון: אז היא תרד באופן אוטומטי ב-5%.

גלעד ארדן: אני הצעתי שהיא תרד ב-8%.

גלעד ארדן: כיוון שאנחנו מבטלים עכשיו הפחתה של 5%, נכניס מנגנון שיחייב הפחתה של 8% בשנת 2009.

גלעד ארדן: אם תתחיל הרפורמה והשר הממונה יחשוב שלצורך הצלחתה צריך לחזור לאותו מסלול של 5% או לכל רף אחר, הוא יוכל לקבוע רף הפחתה אחר באישור ועדת הכלכלה.

גלעד ארדן: כרגע, אחרי שמתרגמים את זה לכוח הקנייה, מרכז המחקר של הכנסת מצא שהאגרה בישראל היא הנמוכה ביותר מכל המדינות שהוא בדק.

גלעד ארדן: זה דבר טוב, אבל אם אין תוצאות על המרקע אז זה לא דבר טוב.

אבשלום וילן: אתה אומר, שאתה רוצה להמשיך לעשות רפורמה, ואם הם לא יעשו רפורמה אז הכל ייסגר.

אבשלום וילן: חה"כ אורון הציע, לקבוע ביולי דיון, ואז תוכל להחליט גם על סגירה או על הפחתה של 20%.

אבשלום וילן: ההתניה הזו נראית לא קונסיסטנטית.

גלעד ארדן: אל"ף אני לא יודע אם היא תיסגר או לא תיסגר.

גלעד ארדן: אני לא רוצה שהיא תיסגר.

חיים אורון: יש לך גם את התאריך של ראשון בינואר.

חיים אורון: ועדת הכספים אישרה מימון ביניים למשכורות עד הראשון לינואר.

חיים אורון: בראשון לינואר הם יצטרכו לבוא לוועדת הכספים.

חיים אורון: אין להם מימון ביניים.

חיים אורון: בסופו של דבר יש תאריך בו ההסכם צריך להיגמר.

גלעד ארדן: הראשון בינואר זה מאוד רחוק.

גלעד ארדן: זה בעוד 6 ימים.

חיים אורון: עד ה-31 בינואר צריך להיגמר ההסכם.

חיים אורון: הכנסת תהיה מעורבת בעניין באמצעות התקציב.

חיים אורון: אני לא מציע לתפוס את האגרה כבת ערובה.

חיים אורון: זה היה מהלך שהיה מוסכם על הרבה חברי כנסת.

חיים אורון: אתה רוצה להחליט היום להוריד להם 8% בשנה הבאה.

חיים אורון: אם תרצה ביוני להוריד 8%, תוריד.

גלעד ארדן: אבל אני אצטרך להעביר חוק בשלוש קריאות.

חיים אורון: לקראת שנה הבאה.

גלעד ארדן: אני רוצה לשמוע מנציג משרד האוצר, איפה עומד המשא ומתן.

אורי ישראלי: המעורבות שלנו עם רשות השידור היתה בשלושה מישורים.

אורי ישראלי: עד היום ניתן סיוע לרשות השידור בהיקף של 42,000,000 שקלים, על מנת שהיא תוכל לשלם את המשכורות של החודשים האחרונים.

אורי ישראלי: יש עוד סיוע שצפוי להינתן בשנה הבאה, במידה והמשא ומתן עם העובדים יתקדם.

אבשלום וילן: מה סדר הגודל שלו.

אורי ישראלי: מדובר על 8,000,000 שקלים נוספים.

אבשלום וילן: מה לגבי עלויות הפנסיה.

גלעד ארדן: זה רק ביניים.

אורי ישראלי: הסיוע שניתן והסיוע שיינתן לא מכסים את כל עלויות השכר של העובדים ברשות השידור, אלא ניתוח שעשינו ביחד עם הרשות, על מנת לראות מה החסרים שיהיו להם על מנת לשלם את מלוא המשכורות.

אורי ישראלי: אנחנו נמצאים עם רשות השידור בשני משאים ומתנים נוספים.

אורי ישראלי: משא ומתן ראשון הוא לגבי הסכמי הפרישה והסכמי השכר החדשים של העובדים.

אורי ישראלי: משא ומתן נוסף הוא לגבי הסיוע של משרד האוצר לרשות השידור לתחילת הרפורמה.

אורי ישראלי: אני יכול להגיד, כי המשא ומתן הזה מתקדם וכי יש שיתוף פעולה של הוועדים.

אורי ישראלי: אנחנו נרתמנו לנושא הזה.

אורי ישראלי: המחויבות שלנו לנושא באה לידי ביטוי גם בתמיכה שלנו בהצעת החוק של חה"כ אורון.

גלעד ארדן: כלומר, אתם מבחינת

גלעד ארדן: כם מרגישים שהמשא ומתן עם הרשות ועם הוועדים מתקדם.

גלעד ארדן: האם יש סבירות שעד 31 בינואר הוא יסתיים?

אורי ישראלי: כן.

גלעד ארדן: האם זה המועד שנתתם את מימון הביניים לטובת תשלום המשכורות?

אורי ישראלי: כן.

אורי ישראלי: אנחנו קבענו שתי אבני דרך.

אורי ישראלי: אבן דרך אחת שנגמרת בסוף החודש הזה, והיא לעניין קביעת עקרונות כלליים להסכמי הפרישה.

אורי ישראלי: אבן דרך נוספת בינואר, היא שצריכים עד אז להגיע גם לפרטי ההסדרים האלה.

אורי ישראלי: אני יכול להגיד, שהמשא ומתן מתקיים באופן רציני ושוטף, מספר פעמים בשבוע.

גלעד ארדן: כלומר, בעוד שבוע אתם אמורים לסיים את אבני הדרך לקביעת הסדרי הפרישה.

אורי ישראלי: כן.

גלעד ארדן: ואתה חושב שיש סבירות שתגיעו לשם.

אורי ישראלי: כן.

מיטל בשרי: המועצה לצרכנות רואה חשיבות גדולה בהמשך קיום השידור בערוץ הממלכתי.

מיטל בשרי: בשנת 2005 שר האוצר דאז אישר העברה של 32,500,000 שקלים בסיוע לרשות השידור בתמורה להתייעלות.

מיטל בשרי: היום אנחנו בסוף שנת 2007, וכנראה שמשהו בהתייעלות לא בסדר.

מיטל בשרי: אנחנו חושבים, שעצירת התהליך של ההפחתה, שבוצעה לטובת הציבור, לא צריכה להיפסק.

מיטל בשרי: לא צריך לקחת את זה מכספי הציבור.

מיטל בשרי: נציג האוצר אמר עכשיו, שעדיין מוסיפים להתייעלות עוד 8,000,000 שקלים.

מיטל בשרי: אני רואה בזה מכונת הנשמה, וזה לא צריך לבוא על חשבון הצרכנים.

מיטל בשרי: רשות השידור מקבלת היום אחוז אחד מאגרת הרדיו.

מיטל בשרי: אולי משם אפשר לקחת את הכסף ולסייע לרשות השידור, ולא להפחית את האגרה.

אתי בנדלר: לא הבנתי את הקשר בין אגרת הרדיו לבין אגרת הטלוויזיה.

מיטל בשרי: היום אגרת הרדיו היא אחוז אחד מרשות השידור.

מיטל בשרי: אולי אפשר להעביר אחוזים מסוימים לרשות השידור, ולא לעצור את ההפחתה.

אתי בנדלר: כלומר, שאגרת הרכב תועבר לרשות השידור.

מיטל בשרי: לחלוטין.

מוטי שקלאר: היא אצלנו.

חיים אורון: המס שיוטל על הרכב יהיה גדול יותר.

מיטל בשרי: זה כמו מכונת הנשמה עכשיו.

מיטל בשרי: כל פעם מעבירים עוד כסף, וזה לא מועיל.

דורון ישראל: יש הרבה נכים שחיים מקצבת נכות של ביטוח הלאומי, שזה 1,800 שקלים, וצריכים לשלם את האגרה הזו.

דורון ישראל: הם לא יכולים לעמוד בה, ואתם עושים להם עיקולים.

דורון ישראל: אסון שלם יש לציבור הנכים בתחום הזה.

דורון ישראל: יש הרבה תביעות משפטיות, אתם מעקלים להם את כל הדברים מהבית כתוצאה מזה שהם לא מסוגלים לשלם את האגרה.

אבי כ"ץ: לא אנחנו.

דורון ישראל: אני מדבר על מחלקת הגבייה של רשות השידור.

אבי כ"ץ: אנחנו מחלקת הגבייה.

דורון ישראל: אני מבקש למצוא את הדרך, איך להקל על נכים שחיים מקצבת נכות בלבד.

גלעד ארדן: האם אין היום מסלולים של הקלות.

דורון ישראל: אין שום מסלול לנכים כלליים.

דורון ישראל: יש מסלול של הקלות לנכי צה"ל, נכי פעולות איבה, נרדפי הנאצים, אבל לא לאלה שמקבלים הבטחת הכנסה.

אבי כ"ץ: מישהו אחר מממן את זה.

חיים אורון: יש פטור לקשישים.

חיים אורון: לבעלי הבטחת הכנסה יש פטור מאגרה, וזה מגיע ממקום אחר.

גלעד ארדן: אבל יש נכים שהם לא קשישים.

אבי כ"ץ: אורי ישראלי אמר שה-8,000,000 שקלים הם תוספת בתנאי שיש לנו ההכנסות הרגילות.

אבי כ"ץ: אנחנו לא מנפיקים אגרות.

אבי כ"ץ: באחד בינואר אין אגרות.

אבי כ"ץ: כך ההכנסות שהיו צריכות להיות בחודש ינואר אינן.

גלעד ארדן: כלומר, אתם מפסידים זמן יקר של גבייה.

אבי כ"ץ: כן.

אבי כ"ץ: ככל שנעכב את זה, המצב שלנו ילך ויורע.

חיים אורון: אני רוצה להכניס את כולנו ללוח זמנים.

חיים אורון: אם אנחנו מאשרים זאת היום ומצליחים להביא את זה מחר לקריאה ראשונה, וביום שני הבא זה יעבור בקריאה שנייה ושלישית, אז הוא יוכל להוציא זאת בזמן.

גלעד ארדן: ואם הוא יוציא את זה שבוע או שבועיים אחר כך, מה יקרה לו?

אבי כ"ץ: האגרות ייצאו באיחור ויהיה פחות זמן לשלם.

גלעד ארדן: אז יהיה פחות זמן לשלם.

אבשלום וילן: אבל למה?

אבשלום וילן: למה כל דבר במדינת ישראל צריך להיות עקום.

אבשלום וילן: אם כאשר הוא מוציא את האגרה בראשון לינואר הוא מצליח לגבות קצת יותר, למה שלא נעזור לו?

גלעד ארדן: כי הוא רוצה לגבות יותר ממה שקבוע בחוק.

גלעד ארדן: בשביל לתקן חוק נדרשת עבודה מעמיקה ועניינית ולא תחת איום.

אבשלום וילן: אני כבר ראיתי שאישרו אגרות ביולי ובאוגוסט, חצי שנה אחרי המועד, לתפארת מדינת ישראל.

אבשלום וילן: אני כל שנה חוזר על זה כמו תוכי.

אבשלום וילן: כך היה גם פעם עם תקציב הביטחון.

גלעד ארדן: כדאי להירגע.

גלעד ארדן: אם יש להם אפשרות להוציא, שיוציאו מחר בבוקר טפסי אגרה.

גלעד ארדן: אני לא מנעתי מהם להוציא טפסי אגרה.

גלעד ארדן: תוציאו טפסי אגרה לפי החוק.

גלעד ארדן: אני רוצה לעזור, ואתם יודעים זאת היטב.

גלעד ארדן: עם זאת, אי אפשר לבוא לכנסת ולדרוש ממנה שלא יהיה דיון ציבורי על לוח הזמנים.

גלעד ארדן: יש לוח זמנים מחייב לחוק, על מנת שהציבור יוכל להתייחס ולדעת על קיומו, כדי שחוקים לא יעברו במחטף תוך 3-4 ימים.

גלעד ארדן: אני מבין את הצורך להעביר את זה מהר, אבל אין הבדל מהותי ואמיתי, אם תוציאו את האגרות בראשון לינואר או ב-15 לינואר.

גלעד ארדן: עדיף שיהיה דיון אמיתי וממצה בהצעת החוק הזו.

גלעד ארדן: החוק עבר ב-7 לדצמבר, ואני קבעתי ישיבה תוך פחות משבוע מרגע שהוא הגיע לידי, שלא ברצוני.

חיים אורון: כאשר לי נותנים גלולה שאני לא רוצה לבלוע אותה, אני עושה את זה מהר.

חיים אורון: למה אתה מושך את זה?

גלעד ארדן: עוד לא הביאו לי את כוס המים שאני אוכל בעזרתה לבלוע את הגלולה.

אתי בנדלר: אולי אני אומר משהו בקשר להנאה מהגלולה.

אתי בנדלר: הצעת החוק הזו, אם היא תאושר כאן בוועדה בנוסח כזה או אחר, תצרך לעבור קריאה ראשונה ולאחר מכן דיון נוסף לקראת קריאה שנייה ושלישית.

אתי בנדלר: במקביל להצעת החוק הזו הגישו אותם חברי כנסת הצעת חוק נוספת לתיקון פקודת התעבורה, שעניינה אותו נושא.

אתי בנדלר: היא דנה בביטול הפחתת תוספת האגרה עבור רשות השידור.

אתי בנדלר: השאלה היא, האם לא כדאי לעשות את שני התיקונים ביחד, אם כבר דנים בנושא של אגרת השידור המורכבת מאגרת הטלוויזיה ומאגרת הרדיו, שמשולמת במסגרת אגרת הרכב.

אתי בנדלר: כך לא נרבה את הנאתנו מהגלולה.

אבי כ"ץ: שם זה באפריל.

אבי כ"ץ: שם יש עוד זמן.

אבשלום וילן: כמה משלמים על אגרת רדיו?

אבי כ"ץ: 108 שקלים.

גלעד ארדן: אם הממשלה לא תטען לנושא חדש, אתה יכול להכניס את זה לכאן.

חיים אורון: אם אתה תסכים.

חיים אורון: זה אושר רק הבוקר.

חיים אורון: רק הבוקר זה אושר בוועדת הכנסת.

חיים אורון: לא העזתי להגיד את מה שאתי הציעה לי פה בכניסה.

אתי בנדלר: אני חוזרת ואומרת, כי במסגרת הדיון לקראת קריאה ראשונה אין לנו כרגע עניין של נושא חדש.

חיים אורון: לוח הזמנים די ברור לכולנו.

חיים אורון: אם אתה מסכים לאחד את שתי ההצעות ולעשות מהלך שזה יהיה מוקדם ככל האפשר, אני מסכים.

חיים אורון: שם ההבדל הוא של 6 שקלים, אבל גם זה כסף.

חיים אורון: זה גם מסמן אמירה של הכנסת.

חיים אורון: בינתיים זה עבר בקריאה הטרומית ובוועדות הכנסת בהסכמה.

חיים אורון: אני רוצה לפרש את זה, שהכנסת מבינה שצריך לעשות מאמץ להציל את השידור הציבורי.

חיים אורון: המבחן הגדול עוד לפנינו.

חיים אורון: אני מסכים איתך לגמרי.

חיים אורון: הם עוד לא עברו את המבחן הקשה.

חיים אורון: זה מיליארד שקל.

חיים אורון: אנחנו מדברים פה על הכסף הקטן.

חיים אורון: הסכום שאנחנו מדברים עליו מיליארד שקלים חוץ מהאגרה.

חיים אורון: מדובר על הפיטורין, הטכנולוגיה, הצלת הארכיון של רשות הציבור, שזו שערורייה בפני עצמה, זה מיליארד שקלים שצריכים לבוא ממקורות אחרים.

חיים אורון: בשביל ליצור מסלול יציב לעבודה של הרשות ממקורותיה, יש את האגרות האלה והפרסומות.

חיים אורון: יש ספר שלם של תוכנית הבראה, שהממשלה קיבלה אותה, שהוצגה בפני הכנסת, שהצוות שחברים בו חברים מכל המפלגות – חלק לא חתומים על החוק אבל תומכים במהלך כולו, כולל ממפלגתו של היו"ר - אומר בואו נעשה את המהלך הזה מתוך רצון להציל את הרשות.

חיים אורון: חוק רשות השידור מרחיק את הרשות מהפוליטיקה, וזו הזדמנות לעשות את זה.

חיים אורון: לא ברור לי שממשלה בהרכבים אחרים תביא הצעת חוק כזו.

חיים אורון: חולשת הממשלה עומדת לזכותה של הכנסת, על מנת להעביר חוק שמרחיק את הרשות מהממשלה.

חיים אורון: אני אומר את זה בשפתי.

חיים אורון: שנינו באופוזיציה.

גלעד ארדן: קבענו שאם אתה תיבחר, אז אולי אתה תחזק את הנושא הזה.

חיים אורון: האם אתה מאמין בכל מה שקבעת?

גלעד ארדן: אני רוצה שנצא מכאן עם הסכמה.

גלעד ארדן: אם אתה תגיש שאתה לא מסכים, אז אתה לא מסכים.

גלעד ארדן: זה חוק שלך, ואני לא רוצה לכפות עליך לעשות דבר שאתה לא מסכים.

גלעד ארדן: אני חושב, שעשית צעד אמיץ בעניין הזה.

גלעד ארדן: אני מוכן להכניס לתוכו גם את עניין אגרת הרדיו.

גלעד ארדן: צריך להבין מה המשמעות.

גלעד ארדן: 5% מאגרת הטלוויזיה זה 15.5 שקלים לשנה, ועוד 6 שקלים בחודש מאגרת הרדיו.

גלעד ארדן: כלומר שההיקף הכולל של ההפחתה שנמנעת בשנה מהציבור היא 21 שקלים.

גלעד ארדן: יש כאלה שיגידו שזה שום דבר, ויש כאלה שבשבילם גם 20 שקלים הם משמעותיים.

גלעד ארדן: אני שמח שתשלום האגרה הוא נמוך.

גלעד ארדן: כשזה מצטרף לעבודה, שבגלל הכישלון של המחוקק לכפות רפורמה וגם הכישלון שלנו בטלוויזיה הרב ערוצית, שבגללו היום משלמים על חבילת הבסיס של הכבלים והלווין את אחד המחירים הגבוהים ביותר בעולם המערבי, זה דבר לא טוב.

גלעד ארדן: אני לא חושב שזה מסבך כל כך, שאנחנו אומרים שאנחנו נותנים את הגרייס לרשות לעצור את ההפחתה.

גלעד ארדן: אני לא יודע לתרגם את ההפחתה של ה-20 שקלים כפול כמה בתי אב מהם הם גובים בשנה.

גלעד ארדן: אני מניח, שמדובר ב-20,000,000-30,000,000 שקלים.

אבי כ"ץ: 20,000,000 שקלים.

גלעד ארדן: אין שום סיבה לתת את האפשרות הזו לרשות, בלי להראות לציבור מראש מה יהיה.

גלעד ארדן: להגיד שלקראת סוף השנה אני אעלה את הפחתה או שהרשות תיסגר, זה לא נכון.

גלעד ארדן: אף אחד לא יתקע לידנו כף שהיא תיסגר, ואני גם לא רוצה שהיא תיסגר.

גלעד ארדן: היא יכולה אולי להתקיים במבנה הנוכחי המצער מאוד, שבו כן גובים מהציבור אבל לא כל כך נותנים תמורה ציבורית.

גלעד ארדן: מה זה רע שנכניס את ההתניה של ה-8%?

מוטי שקלאר: איך תבנה אותו?

גלעד ארדן: אם תפחית היום 5% ממאה אחוז, אתה נשאר עם 95%.

גלעד ארדן: עוד 5% מהשנה הבאה, זה בערך עוד 4.5% מהסכום של היום.

גלעד ארדן: במקום לתת לציבור בשנתיים את ה-9.5% מהסכום שקיים היום, בוא נקבע 8% במקום ה-5% שאנו מוותרים עליו.

גלעד ארדן: אני אומר לפרוטוקול, שאם הרפורמה תתחיל להיות מיושמת והשר יבוא ויגיד, הרפורמה התחילה וצריך את הסכום הזה בלי הליך חקיקה ותקנות, הוא יוכל להפחית את זה חזרה לאותם 5%.

גלעד ארדן: כך אנו מראים לציבור שאנחנו עומדים על המשמר בעניין הזה, ואז אני אוכל גם להצטרף להצעתך ולתמוך בה.

ערן הורן: לא נאמר כאן לגבי ההלוואה של משרד האוצר, כי במידה והרפורמה לא מתקיימת זו הלוואה שהרשות צריכה להחזיר אותה החל מהראשון לאפריל.

ערן הורן: סכום של 50,000,000 שקלים הרשות לא תוכל להחזיר, ולכן אין כל כך משמעות לאמירה על ה-8% של שנה הבאה.

ערן הורן: אז הרשות כבר תהיה לא סוברנית.

גלעד ארדן: אולי תמצאו קונים לחלק מהנכסים שלך.

גלעד ארדן: מאיפה אני יודע את זה?

גלעד ארדן: מבחינת

גלעד ארדן: כם, זה מה שאתם חושבים כרגע.

גלעד ארדן: יכול להיות במצב של משבר שבו אין כסף למשכורות, אולי תגלו שכן אפשר לפטר חלק מהאנשים ולהישאר בחיים.

גלעד ארדן: אני לא יכול להגיד לך את העניין הזה.

חיים אורון: איך אתה תגדיר את ה-8%?

חיים אורון: תאמר: יופקדו 8% בשנת 2009...

אתי בנדלר: והשר, באישור ועדת הכלכלה, יהיה רשאי להפחית את השיעור האמור ל-5%.

חיים אורון: לבטל את השיעור האמור.

אתי בנדלר: לא.

אתי בנדלר: להפחית את השיעור האמור ל-5%.

חיים אורון: החוק הזה בהתחלה נוסח לא כהוראת שעה, אלא כהחלטה שעוצרים את ההורדה.

חיים אורון: אני נוטה לקבל את מה שאתה אומר, אבל תיקח בחשבון את מה שיקרה בחיים.

חיים אורון: אנחנו אומרים, שאם אמנם יש רפורמה אנחנו עוצרים את ההפחתה.

חיים אורון: אם עושים הפחתה, אין רפורמה.

חיים אורון: הרפורמה בנויה עם מרכיב קבוע של הכנסה קבועה.

גלעד ארדן: אבל אתה לא הגשת הצעת חוק קבועה לבטל.

גלעד ארדן: במצב הזה ממילא תבוא חקיקה ממשלתית שתאמר, יש רפורמה וגובה האגרה הוא 315 שקלים שכרגע הסכום הזה נעצר.

אבשלום וילן: אבל להצעה של עוד 3% אין משמעות.

אבשלום וילן: אם הממשלה תחליט שהיא רוצה לקבע את המצב הקיים, היא תבוא הנה.

אבשלום וילן: אם היא לא תחליט כך והרפורמה לא תצליח, אז ממילא זה הולך להתפרק.

גלעד ארדן: למה לריב עכשיו, אם אפשר לריב אחר כך?

חיים אורון: אני מפרט את הקושי שלך.

חיים אורון: אתה אומר: אני שמתי בחודש יולי, שכך יהיה.

מוטי שקלאר: חלק מהרפורמה היא ניסיון לתת תחושה, שישנו אופק למקום הזה.

מוטי שקלאר: ברגע שאתה עושה את הדבר, ובשנת 2009 צריכים להוכיח כך וכך, אתה יוצר רעשים שמפריעים לאווירה האחרת שרוצים לייצר במקום.

מוטי שקלאר: חלק מהרפורמה היא להראות שיש עתיד למקום הזה.

מוטי שקלאר: שינויים כאלה ואחרים הם עוד סיכות שיוצרים אווירה אחרת.

מוטי שקלאר: אנחנו חיים גם בעולם של פסיכולוגיה.

גלעד ארדן: תרשה לי לחלוק עליך ולומר שמהבחינה הפסיכולוגית, כאשר נבחרי ציבור וחברי כנסת נדרשים להצביע בעד עצירת הטבות שכרגע קיימות לטובת הציבור בחוק, בלי שהממשלה עשתה את זה בתקציב המדינה או בחוק ההסדרים וכפתה איזו משמעת קואליציונית, זה אחרת.

גלעד ארדן: אין דבר יותר גדול מזה בקונצנזוס שיש בכנסת היום, ברצון לעזור ולסייע לשידור הציבורי לעמוד על רגליו.

גלעד ארדן: אין לי ספק, בכנות כוונותיך, כוונת היו"ר, ההנהלה והעובדים, אבל לפעמים מתגלים חילוקי דעות וכל אחד נוטה להפיל את הדברים על חברו, וכדאי שאנשים יבינו שאם לא נהיה תלויים אחד בשני, אז ידוע מה יקרה.

מוטי שקלאר: אפשר לפרש את זה כך ואפשר לפרש אחרת.

מוטי שקלאר: אם אני מגיע למצב שכתוצאה מהעיכוב שוב אין לי משכורות לשלם למפיקים, זה חלק מרעשים מיותרים.

מוטי שקלאר: לכן, הזמן פה משחק תפקיד.

מוטי שקלאר: לא נכון להביא אותנו לפברואר מבלי לשלם משכורות.

גלעד ארדן: אדוני מעכב אותי.

גלעד ארדן: אני מבקש להביא להצבעה כבר ברגע זה את החוק.

גלעד ארדן: איך הבנת אותי אחרת?

חיים אורון: מה לוח הזמנים בהמשך?

גלעד ארדן: האם אתה רוצה שאני אביא יומן, ואני אתחייב עכשיו מתי יהיו הדיונים הבאים?

חיים אורון: האם אפשר מחר להעלות את זה לקריאה ראשונה?

אתי בנדלר: אני אעשה מאמץ, אבל כידוע הממונה על נוסח החוק קצת טרודה בימים אלה בעניין חוק ההסדרים.

אתי בנדלר: אם היא תתפנה ואני אצליח לסכם איתה את העניין, אני אעשה מאמץ.

גלעד ארדן: אני יכול לומר לך, שגם בנושאים שיותר חשובים לי מהחוק הזה אין לי השפעה על היועצת המשפטית של הוועדה.

חיים אורון: לי יש.

גלעד ארדן: לך אולי כן, אבל לי אין.

אתי בנדלר: אני אעשה כל מאמץ, אבל אני לא מבטיחה.

ראובן גולדברג: מטעם ההסתדרות אני יו"ר הוועדה שדנה בנושא של תנאי הפרישה של העובדים.

ראובן גולדברג: הלחץ בין העובדים הוא ענק.

ראובן גולדברג: אנחנו ביקשנו כבר כמה פעמים לדעת, מה יהיה חוסנה של רשות השידור לאחר מכן.

ראובן גולדברג: אם אנחנו נכנסים למהלך כל כך קיצוני של הוצאת 850 עובדים מהשירות, אנחנו רוצים לדעת אם אנחנו לא מנהלים משא ומתן סרק, אם תהיה רשות שידור אחרי זה.

ראובן גולדברג: המתח הוא רב.

ראובן גולדברג: זה שעלתה הצעה בשלב זה להפחית את ההפחתה של האגרה, נותנת לנו ולחברים אוויר לצורך המשא ומתן.

ראובן גולדברג: אם ישמעו שבשנה הבאה מדובר על 8%, לא יבינו את מה שהיה פה.

ראובן גולדברג: יבינו שהכוונה בהמשך להוריד את האגרה שוב.

ראובן גולדברג: נאמר כבר, שחלק ממשא ומתן זה פסיכולוגיה.

ראובן גולדברג: אני חושב, שצריך להוריד את המתח מהעובדים.

גלעד ארדן: אולי אתם תתרמו בכך.

ראובן גולדברג: אנחנו תורמים.

ראובן גולדברג: הצד של המעסיקים ער למאמצים שאנחנו עושים.

ראובן גולדברג: זה בלתי נסבל להוציא 850 עובדים בתקופה כל כך קצרה, כאשר התנאים הם כל כך גרועים, כאשר השכר הפנסיוני הוא כל כך נמוך.

ראובן גולדברג: אנשים לא יוצאים עם 70% פנסיה אלא עם 20%.

ראובן גולדברג: הנושא הוא נושא קריטי שצריך לדון בו.

ראובן גולדברג: לא מדובר ביום אחד, אלא בנפשות שיוצאות החוצה בגילים בהם לא קל למצוא עבודה.

ראובן גולדברג: לכן, כמה שפחות תפעילו עלינו לחץ נוכל לגמור את זה.

ראובן גולדברג: אני מבקש להפסיק את ה-5% עכשיו על מנת לתת לנו אוויר.

גלעד ארדן: אני רוצה להסביר עוד פעם את המנגנון.

חיים אורון: אני מתחיל לראות מה מתפתח פה.

חיים אורון: אנחנו נדבר בשקט עם עוד אנשים.

חיים אורון: אם תעמוד על זה בקריאה שנייה ושלישית, אני לא אחזור בי.

חיים אורון: בוא ניתן לזה לעבור בקריאה ראשונה, נדבר עם עוד חברים ונחליט מה אנחנו עושים.

גלעד ארדן: יש לי פשרה על הפשרה שלך.

גלעד ארדן: כיוון שאחר כך זה יכול להיות מסורבל אם מישהו יגיד שזה נושא חדש, וגם כשיוצאים לדרך עם חוק אני מעדיף שהמסר הציבורי יהיה בצורה כזו ולא בצורה אחרת, אני מעדיף להשאיר את זה ככה כרגע.

גלעד ארדן: אני גם אקיים את השיחות האלה שאתה רוצה לקיים, ונראה איך המסר הזה מתפרש.

גלעד ארדן: גם הצעת החוק של חה"כ אורון לא מבקשת לבטל לגמרי את ההפחתה.

גלעד ארדן: ראיתי שגם מנכ"ל הרשות לא בדיוק הבין אותה.

גלעד ארדן: אגב, עד אתמול בערב גם אני לא הבנתי אותה.

חיים אורון: זו היתה פשרה של הממשלה.

חיים אורון: הממשלה לא הסכימה לתמוך בחוק.

גלעד ארדן: עד אתמול בערב אני חשבתי שמדובר בביטול קבוע של החוק, ולכן חשבתי להתנגד להצעת החוק.

גלעד ארדן: כיוון שראיתי שמדובר בביטול של שנה אחת בלבד – ואני מקווה שגם המסר הזה לא יעורפל, כי גם העובדים צריכים לדעת את המצב לשני הכיוונים.

גלעד ארדן: מצד אחד הם צריכים לדעת שיש רצון להציל את השידור הציבורי ולתת להם תנאי פנסיה, שיאפשרו להם קיום מכובד, ומצד שני אין שום רצון בכנסת להמשיך לגבות אגרה מבלי לקבל תמורה.

גלעד ארדן: צריך למצוא את האיזון הראוי בין שני העקרונות האלו.

גלעד ארדן: להשאיר גם מקדם התייעלות באוויר, שהוא גבוה יותר אם לא יגיעו לרפורמה וליישום שלה, זה דבר נכון.

גלעד ארדן: עדיין אנו משאירים את הכלי המהיר בידי השר הממונה, לחזור למתווה שהיה ממילא בחוק וגם בהצעת החוק של חה"כ אורון.

גלעד ארדן: אני מציע, שאתם תסייעו לנו בהסברת הנושא.

ראובן גולדברג: אני לא אצליח להסביר למה אי אפשר לעצור את ההפחתה, ולא לחזור אחר כך.

חיים אורון: מוסכם עלינו לחזור לנושא הזה בקריאה השנייה והשלישית.

חיים אורון: בואו נקיים כמה שיחות לא בפורום כזה.

מוטי שקלאר: גם במצב הנוכחי של רשות השידור יש בהחלט תמורה.

קריאה: העובדים עושים את מלאכתם.

קריאה: הם עושים את המוטל עליהם.

גלעד ארדן: אני שמעתי את בכירי הרשות אומרים את זה.

מוטי שקלאר: במצב הנוכחי יש בהחלט תמורה, אלא אם כן בעיניך שעשועון או תוכנית ריאליטי זו התמורה.

גלעד ארדן: בעיני שעשועון ריאליטי הוא לא תמורה כל כך.

גלעד ארדן: זה משהו, אבל לא תמורה מלאה.

מוטי שקלאר: אנחנו מקרינים מדי שבוע סרטי תעודה, מבט שעוסק בנושאים חברתיים-תרבותיים, תוכניות תרבות.

מוטי שקלאר: זו תמורה.

גלעד ארדן: האם אדוני רוצה שאני אקח פרוטוקולים של ועדת כלכלה מהתקופה שהוא חבש כובע אחר?

גלעד ארדן: יכול להיות שאמרת דברים על ערוץ 1, שהם לא כל כך זהים למה שכרגע אמרת.

חיים אורון: כל מי שאמר שאין תמורה, אמר זאת על דעתו וכל האחרים מתנגדים לזה.

אורי ישראלי: הנושא של ה-8% לא עלה בהצעת החוק הממשלתית, ובמידה והנוסח כפי שהצעת יאושר, אני מבקש שהתיקון ל-5% בחזרה ייעשה באמצעות שר האוצר.

אבשלום וילן: הגזמת.

אבשלום וילן: אל תהיה יותר קתולי מהאפיפיור.

גלעד ארדן: אתה עשית פה דבר מוזר מאוד.

גלעד ארדן: אתם כבר הסכמתם להפחתה של 5% בלי שבעתיד יהיה יותר מזה.

גלעד ארדן: עכשיו אני מגדיל את זה.

גלעד ארדן: אתה לא היית צדיק עד עכשיו, ועכשיו אתה בא להיות יותר צדיק ממני.

אתי בנדלר: אני רוצה לומר שהתיקון הראשון הוא בחוק רשות השידור, תיקון סעיף 28א, שבו בסעיף קטן (ב)(4) המילה "ואילך" שמדברת על הפחתה לשנת 2007 ואילך תימחק.

אתי בנדלר: בסעיף (2) ייאמר: אחרי פסקה (4) יבוא: (5) בשנת 2008 – בשיעור 0%.

אתי בנדלר: (6) בשנת 2009 ואילך – בשיעור של 8% במקום 5%.

אבשלום וילן: יש שתי וריאציות.

אבשלום וילן: זו ההצעה של גלעד.

אבשלום וילן: זה לא מה שכתוב פה.

לאה ורון: אבל זה מה שהיו"ר מעמיד להצבעה.

גלעד ארדן: חה"כ אורון הסכים.

אבשלום וילן: אבל אני לא הסכמתי.

אבשלום וילן: אני מבקש להצביע על שתי הוריאציות.

גלעד ארדן: אז אני צריך לחשוב על החוק הזה, ונצביע עליו בישיבה הבאה.

אבשלום וילן: אני חושב, שזה לא הוגן מה שאתה עושה.

אבשלום וילן: זו דיקטטורה לשמה.

אבשלום וילן: אני חושב, שההצעה שלך היא לא הגיונית ועניינית.

אבשלום וילן: תצביע על כך, ואם תהיה ברוב זה בסדר.

אבשלום וילן: אם לא תהיה ברוב, נדבר על זה לקראת קריאה השנייה והשלישית.

גלעד ארדן: אתה יודע מה, אני מקבל את עמדתך.

גלעד ארדן: אני מעלה להצבעה את הצעתי, שההפחתה תיעצר בשנה הקרובה, ואילו בשנה שלאחריה ההפחתה כפיצוי לציבור תהיה של 8% במקום 5%.

גלעד ארדן: מי בעד הצעתי?

גלעד ארדן: ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד – 1 נמנעים – אין ההצעה התקבלה.

חיים אורון: תוסיף את כל ההתניות שלך.

אתי בנדלר: השר באישור ועדת הכלכלה יהיה רשאי להפחית את השיעור האמור ל-5%.

חיים אורון: וזה לא משנת 2009 ואילך, אלא זה מנגנון רק ל-2009.

גלעד ארדן: בשנת 2010 קבוע גם כן 5%.

גלעד ארדן: עד מתי ההתייעלות הזו?

קריאה: עוד הרבה.

אתי בנדלר: אם כך, אני חוזרת על ההצעה.

אתי בנדלר: בשנת 2008 מדובר על 0%, בשנת 2009 מדובר על 8%, ומשנת 2010 ואילך בשיעור של 5%, והשר באישור ועדת הכלכלה יהיה רשאי להפחית את השיעור לגבי שנת 2009 ל-5%.

אתי בנדלר: זה לעניין תיקון חוק רשות השידור.

אתי בנדלר: התיקון השני הוא לעניין פקודת התעבורה.

אתי בנדלר: סעיף 84 לפקודת התעבורה, שעניינו תוספת לאגרה עבור רשות השידור מדבר על תוספת לאגרה המיועדת לרשות השידור.

אתי בנדלר: כאמור, לפי סעיף 84 לפקודת התעבורה על אגרת רישיון לרכב מנועי מוסיפים סכום נוסף בלשון החוק, והסכום הנוסף הזה נגבה עבור רשות השידור.

אתי בנדלר: גם בסעיף 84 ג נקבע שהסכום הנוסף יופחת מדי שנה, החל משנת 2004, בשיעור של 5%.

אתי בנדלר: יש הוראות נוספות.

אתי בנדלר: אני ממליצה להוסיף סעיף קטן נוסף שיאמר: על האמור בסעיף קטן (ג) בתקופה שמיום האחד באפריל 2008 ועד ה-31 במרץ 2009, הסכום הנוסף לא יופחת ויתעדכן בראשון באפריל של אותה שנה לפי שיעור השינוי במדד.

אתי בנדלר: האם אדוני רוצה גם כאן שבשנת 2009 תהיה העלאה של אחוז ההפחתה?

גלעד ארדן: אותו מנגנון, והשר באישור ועדת הכלכלה יהיה רשאי להפחית את השיעור האמור ל-5%.

גלעד ארדן: אני מעלה להצבעה גם את הסעיף הנוסף שהוועדה מבקשת להוסיף להצעתו של חה"כ אורון, על פי בקשתו.

גלעד ארדן: מי בעד?

גלעד ארדן: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה אושרה פה אחד.

גלעד ארדן: תודה רבה, הישיבה נעולה.